קטגוריה:אסתר ב יב
נוסח המקרא
ובהגיע תר נערה ונערה לבוא אל המלך אחשורוש מקץ היות לה כדת הנשים שנים עשר חדש כי כן ימלאו ימי מרוקיהן ששה חדשים בשמן המר וששה חדשים בבשמים ובתמרוקי הנשים
וּבְהַגִּיעַ תֹּר נַעֲרָה וְנַעֲרָה לָבוֹא אֶל הַמֶּלֶךְ אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ מִקֵּץ הֱיוֹת לָהּ כְּדָת הַנָּשִׁים שְׁנֵים עָשָׂר חֹדֶשׁ כִּי כֵּן יִמְלְאוּ יְמֵי מְרוּקֵיהֶן שִׁשָּׁה חֳדָשִׁים בְּשֶׁמֶן הַמֹּר וְשִׁשָּׁה חֳדָשִׁים בַּבְּשָׂמִים וּבְתַמְרוּקֵי הַנָּשִׁים.
וּבְהַגִּ֡יעַ תֹּר֩ נַעֲרָ֨ה וְנַעֲרָ֜ה לָב֣וֹא ׀ אֶל־הַמֶּ֣לֶךְ אֲחַשְׁוֵר֗וֹשׁ מִקֵּץ֩ הֱי֨וֹת לָ֜הּ כְּדָ֤ת הַנָּשִׁים֙ שְׁנֵ֣ים עָשָׂ֣ר חֹ֔דֶשׁ כִּ֛י כֵּ֥ן יִמְלְא֖וּ יְמֵ֣י מְרוּקֵיהֶ֑ן שִׁשָּׁ֤ה חֳדָשִׁים֙ בְּשֶׁ֣מֶן הַמֹּ֔ר וְשִׁשָּׁ֤ה חֳדָשִׁים֙ בַּבְּשָׂמִ֔ים וּבְתַמְרוּקֵ֖י הַנָּשִֽׁים׃
וּ/בְ/הַגִּ֡יעַ תֹּר֩ נַעֲרָ֨ה וְ/נַעֲרָ֜ה לָ/ב֣וֹא׀ אֶל־הַ/מֶּ֣לֶךְ אֲחַשְׁוֵר֗וֹשׁ מִ/קֵּץ֩ הֱי֨וֹת לָ֜/הּ כְּ/דָ֤ת הַ/נָּשִׁים֙ שְׁנֵ֣ים עָשָׂ֣ר חֹ֔דֶשׁ כִּ֛י כֵּ֥ן יִמְלְא֖וּ יְמֵ֣י מְרוּקֵי/הֶ֑ן שִׁשָּׁ֤ה חֳדָשִׁים֙ בְּ/שֶׁ֣מֶן הַ/מֹּ֔ר וְ/שִׁשָּׁ֤ה חֳדָשִׁים֙ בַּ/בְּשָׂמִ֔ים וּ/בְ/תַמְרוּקֵ֖י הַ/נָּשִֽׁים׃
תרשים של הפסוק מנותח תחבירית על-פי הטעמים
פרשנות
- פרשנות מסורתית:
תרגום
תרגום אסתר (כל הפרק)
תרגום שני (כל הפרק)
רש"י
רש"י מנוקד ומעוצב
• לפירוש "רש"י מנוקד ומעוצב" על כל הפרק •
מלבי"ם
• לפירוש "מלבי"ם" על כל הפרק •
- למה היו ימי המירוק י"ב חדש :
אלשיך
מדרש רבה
"וְיֵין מַלְכוּת רָב" להלן כתיב (דניאל ה, א): "ולקבל אלפא חמרא שתה" ברם הכא כתיב "וְיֵין מַלְכוּת רָב כְּיַד הַמֶּלֶךְ" ככוסות ביד המלך:
פרק ב/פסוק יב
ובהגיע תור נערה ונערה (אסתר ב, יב) וגו' יראה לומר כי הפסוק הזה בא לומר שלא היה המעשה של אחשורוש דרך זנות כאשר היתה צריכה הנערה הכנה י"ב חודש לבוא אל אחשורוש וכדכתיב (שם ב, יג) ובזה הנערה באה אל המלך ודבר זה אינו דרך זנות וכן הכתוב שאחריו ג"כ שאמר (שם ב, יד) בערב היא באה ובבוקר היא שבה וגו' ובגמרא (מגילה דף יג.) א"ר יוחנן מגנותו של אותו הרשע למדנו צניעותו שלא היה משמש מטתו ביום, ודבר זה כתב שעל היותר שאפשר להיות דרך צניעות ולא דרך זנות היה זה וכל זה כתב משום כבוד אסתר שלא תאמר שהיה זה דרך זנות וזהו גנאי לאסתר שתבעל לגוי דרך זנות לכך כתב שלא היה דרך זנות וגנאי מה שאפשר וכן מה שאמר ובזה הנערה באה אל המלך כל אשר תאמר לבא עמה וגו' גם זה בשביל כך שהיה הכל דרך כבוד דכשהיו מוליכין אותה לבית המלך היה דרך כבוד וכמו שמכניסין הכלה דרך כבוד גם זה היה דרך כבוד שהיו מוליכין אותה שרים וחשובים או בכלי זמר או שתבקש מלבושי מלכות מאוד הכל ינתן לה שתבא בהם מבית הנשים אל בית המלך והכל שלא יהיה כל כך גנאי לאסתר ועוד כי היה תמיה שתבוא הגאולה על ידי דבר שהוא זנות שהוא מגונה והוא חרפה ולפיכך מספר הכתוב שהמעשה היה דרך כבוד ולא היה דרך זנות וגם אפשר לומר כי הכתוב מדבר בצניעות הרשע כמו שאמר מתוך גנותו למדנו צניעתו של אותו הרשע ונכתבו הפסוקים האלו ולא הי' ראוי לדבר בשבחו של רשע רק לומר מאיזה צד נפל אסתר בגורלו של אחשורוש שהיה רשע ועל זה מפרש משום שהיה בו צניעות וזהו עצם אסתר כמו שמפרש בגמרא (מגילה דף יג.) צניעות אסתר ועיקר שם אסתר מורה על הצניעות שהיתה מסתרת עצמה מכל שכן היתה צנוע ולכך נפלה בגורלו ולכך אמר בערב היא באה ובבוקר היא שבה שזה נאמר על צניעות הרשע.
- פרשנות מודרנית:
תרגום ויקיטקסט: וזו היתה הדת (החוק) של הנשים: לכל נערה שהגיעה לבית-הנשים היו שנים-עשר חודשים למרק (לייפות ולטפח) את עצמה: שישה חודשים בשמן המור, ושישה חודשים בבשמים ובתמרוקי-נשים אחרים. לאחר שמלאו (הסתיימו) חודשים אלה, הגיע תור הנערה לבוא אל המלך אחשורוש -
בהמשך דף זה מופיעים ביאורים ופרשנויות של עורכי ויקיטקסט, שאינם בהכרח מייצגים את הפרשנות המסורתית.
ביאורים מסורתיים לטקסט ניתן למצוא בקטגוריה:אסתר ב יב.
מדוע היתה כל נערה צריכה להמתין שנים-עשר חודש?
1. במשך התקופה הנערה התרחצה כדי להבטיח שריחה יהיה טוב למלך, שפצעים יגלידו, עורה יתרכך ויראה יפה.
2. במשך התקופה הנערה התבגרה ואפשר היה לראות האם היא עדיין יפה. מחלות מדבקות, במידה ויש, יראו ויפסלו את הנערה.
3. כדי לוודא שהיא לא בהריון. אפילו אם לנערה היה סימן של דם הדומה לוסת, היא היתה חיבת לחכות שנה נוספת כדי להבטיח שלא נעשה מעשה מרמה או היה דימום בזמן ההריון.
שנה היתה הזמן המינימלי. אסתר נשארה כארבע שנים עד הופעתה (מ"שְׁנַת שָׁלוֹשׁ לְמָלְכוֹ עָשָׂה מִשְׁתֶּה" (אסתר א ג) עד "וַתִּלָּקַח אֶסְתֵּר אֶל הַמֶּלֶךְ ... בִּשְׁנַת שֶׁבַע לְמַלְכוּתוֹ" (אסתר ב טז), אם כי לא ברור מתי היא נלקחה לארמון). זה איפשר לה להתפתח לעלמה נאה, ווללמוד את הנדרש ממלכה של מלך המלכים.
מקורות
נלקח מ- מגילת אסתר - מגילת ההיפוכים. אילן סנדובסקי, אופיר בכורים, יהוד מונוסון, 2014
קישורים
פסוק זה באתרים אחרים: הכתר • על התורה • Sefaria • תא שמע • אתנ"כתא • סנונית • שיתופתא
דפים בקטגוריה "אסתר ב יב"
קטגוריה זו מכילה את 16 הדפים המוצגים להלן, ומכילה בסך־הכול 16 דפים.