קטגוריה:משלי כו יד
נוסח המקרא
הדלת תסוב על צירה ועצל על מטתו
הַדֶּלֶת תִּסּוֹב עַל צִירָהּ וְעָצֵל עַל מִטָּתוֹ.
הַ֭דֶּלֶת תִּסּ֣וֹב עַל־צִירָ֑הּ
וְ֝עָצֵ֗ל עַל־מִטָּתֽוֹ׃
הַ֭/דֶּלֶת תִּסּ֣וֹב עַל־צִירָ֑/הּ וְ֝/עָצֵ֗ל עַל־מִטָּתֽ/וֹ׃
תרשים של הפסוק מנותח תחבירית על-פי הטעמים
פרשנות
- פרשנות מסורתית:
רלב"ג
מצודות
• לפירוש "מצודות" על כל הפרק •
מצודת ציון
"צירה" - רגל הדלת הנתון בחור המפתן, וכן נאמר בדרך שאלה (שמואל א ד): "נהפכו עליה ציריה".
מצודת דוד
מלבי"ם
• לפירוש "מלבי"ם" על כל הפרק •
ביאור המילות
- פרשנות מודרנית:
תרגום מצודות: כמו שהדלת תסבב עצמה על הציר (רגל הדלת הנתון בחור המפתן) הנה והנה ולא תצא ממנה, כן העצל יתהפך על מיטתו ולא יקום.
תרגום ויקיטקסט: הדלת מסתובבת על צירה, אנשים יוצאים לעבודתם וחוזרים לביתם, העולם כולו נמצא בתנועה; ורק העצל נשאר על מיטתו, אינו זז לשום מקום ואינו עושה כלום.
בהמשך דף זה מופיעים ביאורים ופרשנויות של עורכי ויקיטקסט, שאינם בהכרח מייצגים את הפרשנות המסורתית.
ביאורים מסורתיים לטקסט ניתן למצוא בקטגוריה:משלי כו יד.
דקויות
מה הקשר בין הדלת לבין העצל?
1. הדלת היא משל לעצל: "כמו שהדלת תסוב על צירה ואינה נפרדת ממנו, כן דבק העצל אל מטתו לרוב אהבו השינה, כי עצלה תפיל תרדמה" (רלב"ג, וכן מלבי"ם ומצודות). כמו שהדלת "תקועה" ואינה מתקדמת לשום מקום, כך גם העצל "תקוע" ואינו מתקדם בחיים (ע"פ פרופ' יעקב קליין). לפי זה, מטרת הפסוק היא להציג את העצל בצורה נלעגת כדי שהקוראים לא ירצו להיות כמוהו, "והזכיר ענין העצל לבלתי הדמות אליו" (אבן עזרא).
2. הדלת היא דלת בית המדרש, והפסוק מלמד, שגם כאשר הדלת פתוחה, העצל מתעצל להיכנס: "אמרו לו: '[רבך] בתוך הבית!' - השיב להן 'ואם הולך אני ומוצא את הדלת נעול, אני מחזר ובא?!'. אמרו לו 'פתוח הוא!', מנין? שנאמר "הַדֶּלֶת תִּסּוֹב עַל צִירָהּ וְעָצֵל עַל מִטָּתוֹ". לסוף, שלא היה יודע מה להשיב, אומר להן 'או הדלת פתוח או נעול, מבקש אני לישן עוד מעט..." (דברים רבה ח ו). והרעיון דומה לפסוק הבא, (משלי כו טו): "טָמַן עָצֵל יָדוֹ בַּצַּלָּחַת נִלְאָה לַהֲשִׁיבָהּ אֶל פִּיו"*.
3. הדלת היא דלת החדר, והפסוק מלמד, שגם כאשר הדלת נפתחת ונסגרת, ויש המולה בחוץ, העצל ממשיך לישון. סיבובה של הדלת הוא משל לתנועה - כל העולם נמצא בתנועה, ורק העצל ישן על מיטתו ואינו מתקדם לשום מקום.
4. וייתכן שהפסוק רומז, שהעצלות נובעת מעצבות - מחוסר-תשוקה לחיים. גם כשהעצל כבר לא ישן (שהרי הדלת מסתובבת על צירה ויש רעש של אנשים הנכנסים ויוצאים), הוא עדיין מעדיף להסתגר במיטה - לא רוצה לצאת החוצה אל העולם הגדול: "העצלנות לפי שלמה מתחילה בתנועת ההתכנסות. בסירוב של האדם לפגוש מישהו שאינו הוא... העצלנות מתחילה מפחד. וההיגמלות ממנה היא ההתגברות על הפחד. היציאה החוצה" ([http://yotamblog.com/2013/08/29/%D7%94%D7%AA%D7%A9%D7%95%D7%91%D7%94-%D7%9C%D7%A2%D7%A6%D7%9C%D7%A0%D7%95%D7%AA-%D7%A4%D7%A8%D7%A9%D7%AA-%D7%A0%D7%A6%D7%91%D7%99%D7%9D-%D7%95%D7%99%D7%9C%D7%9A/ התשובה לעצלנות (פרשת נצבים-וילך) .
קישורים
פסוק זה באתרים אחרים: הכתר • על התורה • Sefaria • תא שמע • אתנ"כתא • סנונית • שיתופתא
דפים בקטגוריה "משלי כו יד"
קטגוריה זו מכילה את 5 הדפים המוצגים להלן, ומכילה בסך־הכול 5 דפים.