קטגוריה:בראשית מ כ
נוסח המקרא
ויהי ביום השלישי יום הלדת את פרעה ויעש משתה לכל עבדיו וישא את ראש שר המשקים ואת ראש שר האפים בתוך עבדיו
וַיְהִי בַּיּוֹם הַשְּׁלִישִׁי יוֹם הֻלֶּדֶת אֶת פַּרְעֹה וַיַּעַשׂ מִשְׁתֶּה לְכָל עֲבָדָיו וַיִּשָּׂא אֶת רֹאשׁ שַׂר הַמַּשְׁקִים וְאֶת רֹאשׁ שַׂר הָאֹפִים בְּתוֹךְ עֲבָדָיו.
וַיְהִ֣י ׀ בַּיּ֣וֹם הַשְּׁלִישִׁ֗י י֚וֹם הֻלֶּ֣דֶת אֶת־פַּרְעֹ֔ה וַיַּ֥עַשׂ מִשְׁתֶּ֖ה לְכׇל־עֲבָדָ֑יו וַיִּשָּׂ֞א אֶת־רֹ֣אשׁ ׀ שַׂ֣ר הַמַּשְׁקִ֗ים וְאֶת־רֹ֛אשׁ שַׂ֥ר הָאֹפִ֖ים בְּת֥וֹךְ עֲבָדָֽיו׃
וַ/יְהִ֣י׀ בַּ/יּ֣וֹם הַ/שְּׁלִישִׁ֗י י֚וֹם הֻלֶּ֣דֶת אֶת־פַּרְעֹ֔ה וַ/יַּ֥עַשׂ מִשְׁתֶּ֖ה לְ/כָל־עֲבָדָ֑י/ו וַ/יִּשָּׂ֞א אֶת־רֹ֣אשׁ׀ שַׂ֣ר הַ/מַּשְׁקִ֗ים וְ/אֶת־רֹ֛אשׁ שַׂ֥ר הָ/אֹפִ֖ים בְּ/ת֥וֹךְ עֲבָדָֽי/ו׃
תרשים של הפסוק מנותח תחבירית על-פי הטעמים
פרשנות
- פרשנות מסורתית:
תרגום
אונקלוס (תאג'): | וַהֲוָה בְּיוֹמָא תְּלִיתָאָה יוֹם בֵּית וַלְדָּא דְּפַרְעֹה וַעֲבַד מִשְׁתְּיָא לְכָל עַבְדּוֹהִי וְאִדְּכַר יָת רֵישׁ רַב שָׁקֵי וְיָת רֵישׁ רַב נַחְתּוֹמֵי בְּגוֹ עַבְדּוֹהִי׃ |
ירושלמי (יונתן): | וַהֲוָה בְּיוֹם תְּלִיתָאֵי יוֹם גְנוּסָא דְפַרְעה וְעָבַד שֵׁירוּ לְכָל עַבְדוֹי וְרוֹמַם יַת רֵישׁ רַב מְזוֹגַיָא וְיַת רֵישׁ רַב נַחְתּוֹמַיָא בְּגוֹ עַבְדוֹי: |
רש"י
"וישא את ראש וגו'" - מנאם עם שאר עבדיו שהיה מונה המשרתים שישרתו לו בסעודתו וזכר את אלו בתוכם כמו שאו את ראש ל' מנין
רש"י מנוקד ומעוצב
• לפירוש "רש"י מנוקד ומעוצב" על כל הפרק •
וַיִּשָּׂא אֶת רֹאשׁ וְגוֹמֵר – מְנָאָם עִם שְׁאָר עֲבָדָיו, שֶׁהָיָה מוֹנֶה הַמְּשָׁרְתִים שֶׁיְּשָׁרְתוּ לוֹ בִּסְעֻדָּתוֹ, וְזָכַר אֶת אֵלּוּ בְּתוֹכָם; כְּמוֹ: "שְׂאוּ אֶת רֹאשׁ" (במדבר א,ב), לְשׁוֹן מִנְיָן.
אבן עזרא
• לפירוש "אבן עזרא" על כל הפרק •
רבינו בחיי בן אשר
• לפירוש "רבינו בחיי בן אשר" על כל הפרק •
וישא את ראש שר המשקים ואת ראש שר האופים בתוך עבדיו. מנה שני סריסים אלו בתוך שאר עבדיו, ולשון וישא מלשון (שמות ל) כי תשא את ראש. ומתוך שהזכירם על המשתה בתוך השאר רצה לדון אותם ולהוציא משפטם לאור, האחד יצא זכאי וחזר למעלתו, והשני נתחייב ונתלה.
ויש בענין הזה התעוררות גדולה לבני אדם שכל מעשיהם נשקלים על פי העונש והשכר והם עתידים ליתן דין וחשבון לפני מי שאמר והיה העולם.
וענין פרשה זו בא ללמדנו כי ראוי לאדם שיבקש רצון המלך ושיזהר מחמתו. וכן הזהיר שלמה המלך ע"ה על האדם שישתדל אחר רצון המלך ושתהיה לו הסברת פניו, הוא שאמר (משלי טז) באור פני מלך חיים ורצונו כעב מלקוש, ושיזהר שיתרחק מחמתו שלא יכעיסנו, והוא שאמר (שם) חמת מלך מלאכי מות. וכתיב (שם יט) נהם ככפיר זעף מלך וכטל על עשב רצונו, המשיל רצונו והסברת פניו לטל שהוא מפריח ומגדל הצמחים שהם מחיה לבעלי חיים, וכדי ללמדך כמה קשה כעסו המשילו לאריה שהוא משחית ומכלה לבעלי חיים האוכלים הצמחים. וכוונת שלמה בכל זה כדי שידון אדם ק"ו בעצמו, אם החוטא למלך ב"ו והמכעיס אותו כעסו של מלך רע ומר וקשה כ"כ. אף כי המכעיס למלך מלכי המלכים הקב"ה בחטאותיו על אחת כו"כ. ועל כן חייב אדם מדרך השכל שישכיל בדעתו להפיק רצונו ולירא מחמתו הוא שכתוב (תהלים ל) כי רגע באפו חיים ברצונו. לפי שרצונו וחרונו תכלית הטובה והרעה, ואם הוא צריך להשמר מכעס מלך בשר ודם שנמשל לאריה ושיפיק וידרוש רצונו הנמשל לטל, אף כי ממ"ה הקב"ה שהמשילו הכתוב לאריה, שנאמר (עמוס ג) אריה שאג מי לא יירא, והמשיל רצונו לטל, הוא שכתוב (הושע יד) אהיה כטל לישראל יפרח כשושנה ויך שרשיו כלבנון.מלבי"ם
• לפירוש "מלבי"ם" על כל הפרק •
ילקוט שמעוני
• לפירוש "ילקוט שמעוני" על כל הפרק •
ויהי ביום השלישי יום הולדת את פרעה. יום גינוסיא שלו.
- פרשנות מודרנית:
בהמשך דף זה מופיעים ביאורים ופרשנויות של עורכי ויקיטקסט, שאינם בהכרח מייצגים את הפרשנות המסורתית.
ביאורים מסורתיים לטקסט ניתן למצוא בקטגוריה:בראשית מ כ.
יום הולדת את פרעה = יום שבו היתה לידה בבית פרעה
יום הולדת את פרעה / נריה קליין
כשאני קראתי את הפסוק הזה, היה לי באמת קשה להבין למה כאן אנו מחליטים לפרש "יום" כיום ציון השנה להולדתו (כמו בימינו) ולכולם כ"כ ברור שזה הפירוש.
אם נצמדים לפשט, לדעתי, ניתן להבין את הפס' אחרת.
לפרעה נולד בן.
זה מסביר למה כתוב "את" ולא "ל" - יום הולדת את פרעה משמעו יום הולדת עם פרעה, אצל פרעה, בבית פרעה, ולא לפרעה....
זה גם מסביר עוד שאלה שאני התקשיתי בה - אם יש מסיבה גדולה בבית פרעה בעוד שלשה ימים, מדוע שרי המשקים והאופים מתלהבים כל כך מיכולתו של יוסף לדעת זאת מראש? הגיוני שכל הממלכה ידעה על זה, או לפחות "מקום אשר אסירי המלך אסורים" - שם בטח ישבו והימרו מי יקבל חנינה בעוד שלשה ימים...
אם מדובר בהולדתו של בנו של פרעה (או מישהו מביתו) אזי יוסף לא יכול לחזות זאת מראש ללא כח מיוחד...
לפי ג'יימס הופמייר הולדת פרעה זה יום ההכתרה של פרעה ולידתו האלוהית כהורוס.
מתוך Israel in Egypt: The Evidence for the Authenticity of the Exodus Tradition, James K. Hoffmeier
מִשְׁתֶּה לְכָל עֲבָדָיו
מלכים עשו משתה מפואר בהולדת יורש, הכתרה, נשואין או נצחון גדול, כדי שכל העם ישמח, והיה נהוג לעשות:
- שמיטת מיסים, הנחות ומתנות - "וַיַּעַשׂ הַמֶּלֶךְ מִשְׁתֶּה גָדוֹל, לְכָל שָׂרָיו וַעֲבָדָיו אֵת, מִשְׁתֵּה אֶסְתֵּר; וַהֲנָחָה לַמְּדִינוֹת עָשָׂה, וַיִּתֵּן מַשְׂאֵת כְּיַד הַמֶּלֶךְ" (ביאור:אסתר ב יח).
- שחרור אזרחים שהשתעבדו לתשלום חובות. שחרור אנשים מעבודות למלך, לשנה.
- שחרור אסירים חייבי מס, או מורדי מלכות - "וַיִּשְׁלְחוּ, וַיִּקְרְאוּ לוֹ, ויבאו (וַיָּבֹא) יָרָבְעָם" ממצרים (מלכים א יב ג), ואולי אפילו נתנו דרור גם לפושעים רגילים ואנשים שברחו לערי מקלט: "וְיָשַׁב בָּעִיר הַהִיא, עַד עָמְדוֹ לִפְנֵי הָעֵדָה לַמִּשְׁפָּט, עַד מוֹת הַכֹּהֵן הַגָּדוֹל" (יהושע כ ו).
אֻרֻכַּגִינָה מלך לַגַש פרסם במאה ה-24 לפנה"ס תקנות דרור (אֻרֻכַּגִינָה 4, XII, 22-13) ( שנת היובל, גליה סמו)
מה היתה גדולתו של יוסף?
ענין שלושת הימים למשתה לא יכול להיות ההסבר לגדולתו של יוסף, כי כאשר שר המשקים מהלל את כישוריו של יוסף לפתור חלומות הוא בכלל לא מזכיר את "יוֹם הֻלֶּדֶת אֶת פַּרְעֹה" ושלושת הימים. ההוכחה שיוסף נעזר ביד אלוהים היתה בדברי שר המשקים: "וַיְהִי כַּאֲשֶׁר פָּתַר לָנוּ, כֵּן הָיָה: אֹתִי הֵשִׁיב עַל כַּנִּי, וְאֹתוֹ תָלָה" (ביאור:בראשית מא יג) למרות שהם חטאו ביחד, "פַּרְעֹה, קָצַף עַל עֲבָדָיו" ביחד (ביאור:בראשית מא י) ורק פרעה ידע מה הסיבה השרירותית שאחד נענש שונה מהשני.
הבעיה של פרעה היתה שהוא העריך את שני שריו ולא רצה להרוג אותם. בכל אופן עבירה בוצעה על ידי שני השרים: אולי הם איחרו ביחד לפגישה.
פרעה הבין שאחד היה המנהיג החזק והשני הלך בעקבותיו, וחטא בשגגה. פרעה רצה לדעת מי היה המנהיג, האיש החזק.
יוסף הבין ששר האופים, שחלומו היה רע, כפה על שר המשקים, שחלומו היה טוב, לחשוב שגם חלומו הוא רע. זה הראה ששר האופים היה החזק מהשניים והוא זה שקבע מה שניהם יעשו.
בזכות יוסף ופתרונו, שר המשקים השתחרר משר האופים והפסיק לפחד ממנו, הן שר האופים ימות או מספר ימים. וכך שר המשקים בא שמח לפרעה ועשה עבודה טובה, ושר האופים בא עצוב, נכשל והומת.
ואכן, ללא שאלות נוספות, פרעה מיד מכיר ביכולתו של יוסף, שהבין את הבעיה שלו ופתר אותה, וציוה להביא את יוסף, ככתוב: "וַיִּשְׁלַח פַּרְעֹה וַיִּקְרָא אֶת יוֹסֵף" (ביאור:בראשית מא יד).
מקורות
על-פי מאמר של נריה קליין (esthy_neria @ walla.com) שפורסם לראשונה ב אתר הניווט בתנך בתאריך 2005-03-06.
על פי מאמר של גליה סמו, [שנת היובל ‒ ויקרא כ"ה 23-8], 2012
וַיִּשָּׂא אֶת רֹאשׁ שַׂר הַמַּשְׁקִים וְאֶת רֹאשׁ שַׂר הָאֹפִים בְּתוֹךְ עֲבָדָיו
והנה באמת אחרי שלושה ימים לקח פרעה את שר המשקים ואת שר האופים לביתו בתוך עבדיו.
לבטח שניהם שמחו שהם מוחזרים לארמון. "בְּתוֹךְ עֲבָדָיו" - אולי רומז שהם חזרו לעבודתם למשך המשתה.
- אם פה היה נגמר הסיפור - הינו בטוחים שיוסף טעה בקשר לשר האופים. הנה גורלו בדיוק כמו שר המשקים.
לצערנו אנו קוראים את הפסוק הבא: "וְאֵת שַׂר הָאֹפִים, תָּלָה: כַּאֲשֶׁר פָּתַר לָהֶם, יוֹסֵף" (בראשית מ כב) - אז למה הוא הביא אותו לארמון? למסיבתו בלבד?
משפט חוקי חייב להיות בציבור ולא בסתר, כדי שכולם ילמדו ויפעלו בעתיד כדרוש.
- פרעה רצה להראות ששר המשקים חזר למקומו, וקיבל את מלוא האמון והכוח כבעבר. וכולם חייבים לכבדו כבעבר.
- פרעה רצה להראות ששר האופים חי. לא התעללו בו ולא פגעו בו. פרעה ראה ששר האופים מדוכא ועצוב, ייתכן שהאוכל נכשל ונזרק לציפורים, וכך לפי החוק כולם ראו ששר האופים מרגיש אשם וגזר דינו נחרץ.
קישורים
פסוק זה באתרים אחרים: הכתר • על התורה • Sefaria • תא שמע • אתנ"כתא • סנונית • שיתופתא
דפים בקטגוריה "בראשית מ כ"
קטגוריה זו מכילה את 11 הדפים המוצגים להלן, ומכילה בסך־הכול 11 דפים.