קטגוריה:בראשית ח יג
נוסח המקרא
ויהי באחת ושש מאות שנה בראשון באחד לחדש חרבו המים מעל הארץ ויסר נח את מכסה התבה וירא והנה חרבו פני האדמה
וַיְהִי בְּאַחַת וְשֵׁשׁ מֵאוֹת שָׁנָה בָּרִאשׁוֹן בְּאֶחָד לַחֹדֶשׁ חָרְבוּ הַמַּיִם מֵעַל הָאָרֶץ וַיָּסַר נֹחַ אֶת מִכְסֵה הַתֵּבָה וַיַּרְא וְהִנֵּה חָרְבוּ פְּנֵי הָאֲדָמָה.
וַ֠יְהִ֠י בְּאַחַ֨ת וְשֵׁשׁ־מֵא֜וֹת שָׁנָ֗ה בָּֽרִאשׁוֹן֙ בְּאֶחָ֣ד לַחֹ֔דֶשׁ חָֽרְב֥וּ הַמַּ֖יִם מֵעַ֣ל הָאָ֑רֶץ וַיָּ֤סַר נֹ֙חַ֙ אֶת־מִכְסֵ֣ה הַתֵּבָ֔ה וַיַּ֕רְא וְהִנֵּ֥ה חָֽרְב֖וּ פְּנֵ֥י הָֽאֲדָמָֽה׃
וַֽ֠/יְהִי בְּ/אַחַ֨ת וְ/שֵׁשׁ־מֵא֜וֹת שָׁנָ֗ה בָּֽ/רִאשׁוֹן֙ בְּ/אֶחָ֣ד לַ/חֹ֔דֶשׁ חָֽרְב֥וּ הַ/מַּ֖יִם מֵ/עַ֣ל הָ/אָ֑רֶץ וַ/יָּ֤סַר נֹ֙חַ֙ אֶת־מִכְסֵ֣ה הַ/תֵּבָ֔ה וַ/יַּ֕רְא וְ/הִנֵּ֥ה חָֽרְב֖וּ פְּנֵ֥י הָֽ/אֲדָמָֽה׃
תרשים של הפסוק מנותח תחבירית על-פי הטעמים
פרשנות
- פרשנות מסורתית:
תרגום
אונקלוס (תאג'): | וַהֲוָה בְּשֵׁית מְאָה וּחְדַּא שְׁנִין בְּקַדְמָאָה בְּחַד לְיַרְחָא נְגוּבוּ מַיָּא מֵעַל אַרְעָא וְאַעְדִּי נֹחַ יָת חוּפָאָה דְּתֵיבְתָא וַחֲזָא וְהָא נְגוּבוּ אַפֵּי אַרְעָא׃ |
אונקלוס (דפוס): | וַהֲוָה בְּשִׁית מְאָה וַחֲדָא שְׁנִין בְּקַדְמָאָה בְּחַד לְיַרְחָא נְגוּבוּ מַיָּא מֵעַל אַרְעָא וְאַעְדִּי נֹחַ יַת חוּפָאָה דְּתֵיבוֹתָא וַחֲזָא וְהָא נְגוּבוּ אַפֵּי אַרְעָא׃ |
ירושלמי (יונתן): | וַהֲוָה בְּשִׁית מְאָה וַחֲדָא שְׁנִין בְּתִּשְׁרִי בְּחַד לְיַרְחָא בְּרֵישׁ שַׁתָּא נְגוּבוּ מַיָא מֵעַל אַרְעָא וְאַעֲדֵי נחַ יַת חוֹפָאָה דְתֵיבוּתָא וַחֲמָא וְהָא נִגוּבוּ אַפֵּי אַרְעָא: |
רש"י
"חרבו" - נעשה כמין טיט שקרמו פניה של מעלה
והרא"ם פירש מה שקרא כאן "בראשון" תשרי משום שהחודש תשרי ראוי לקרותו ראשון, לפי שהוא ראש השנה למנין השנים (ראש השנה דף ב.), ושאר חדשים לא יתכן לקרותו 'שני' ו'שלישי'. ולא יתכן דבריו, שהרי כתיב (ר' פסוק יד) "ובחדש השני בשבעה ועשרים יום לחדש השני יבשה הארץ", אם כן גם חדש מרחשון יקרא "חדש השני":
רש"י מנוקד ומעוצב
• לפירוש "רש"י מנוקד ומעוצב" על כל הפרק •
חָרְבוּ – נַעֲשָׂה כְּמִין טִיט, שֶׁקָּרְמוּ פָּנֶיהָ שֶׁל מַעְלָה.
אבן עזרא
• לפירוש "אבן עזרא" על כל הפרק •
ספורנו
• לפירוש "ספורנו" על כל הפרק •
מלבי"ם
• לפירוש "מלבי"ם" על כל הפרק •
ילקוט שמעוני
• לפירוש "ילקוט שמעוני" על כל הפרק •
ויהי באחת ושש מאות שנה. תנינן: משפט דור המבול י"ב חודש; הא כיצד? "בשנת שש מאות שנה לחיי נח" וגו', וכתיב: "ויהי הגשם ארבעים יום וארבעים לילה", זה מרחשון וכסליו. "ויגברו המים" וגו', הרי טבת ושבט ואדר וניסן ואייר. "ותנח התבה בחדש השביעי", זה סיון, שהוא שביעי לירידת גשמים. לי"ו ימים חסרו ארבע אמות, לד' ימים אמה, טפח ומחצה בכל יום; נמצאת אומר שהיתה התיבה משוקעת במים י"א אמה, וכולהון לששים יום חסרו. הדא הוא דכתיב: "והמים היו הלוך וחסור עד החדש העשירי", זה אב שהוא עשירי לירידת גשמים. ויהי באחת ושש מאות שנה וגו', נעשית כמקפה.
- פרשנות מודרנית:
בהמשך דף זה מופיעים ביאורים ופרשנויות של עורכי ויקיטקסט, שאינם בהכרח מייצגים את הפרשנות המסורתית.
ביאורים מסורתיים לטקסט ניתן למצוא בקטגוריה:בראשית ח יג.
וַיַּרְא וְהִנֵּה חָרְבוּ פְּנֵי הָאֲדָמָה
וַיְהִי בְּאַחַת וְשֵׁשׁ-מֵאוֹת שָׁנָה
כאשר התחיל המבול נאמר: "בִּשְׁנַת שֵׁשׁ-מֵאוֹת שָׁנָה לְחַיֵּי נֹחַ, בַּחֹדֶשׁ הַשֵּׁנִי בְּשִׁבְעָה-עָשָׂר יוֹם לַחֹדֶשׁ, בַּיּוֹם הַזֶּה נִבְקְעוּ כָּל מַעְיְנֹת תְּהוֹם רַבָּה" (ביאור:בראשית ז יא), ועכשו נאמר שהשנה היא "אַחַת וְשֵׁשׁ-מֵאוֹת שָׁנָה" לחיי נח. כלומר עברה כמעט שנה שלמה עד לרגע זה. המבול הציף את הקלדרה, כל החיים מחוץ לתיבה מתו, והמים ירדו עד שלא רואים יותר מים על הארץ בכל המקומות.
בָּרִאשׁוֹן בְּאֶחָד לַחֹדֶשׁ, חָרְבוּ הַמַּיִם מֵעַל הָאָרֶץ
- המבול התחיל "בַּחֹדֶשׁ הַשֵּׁנִי בְּשִׁבְעָה-עָשָׂר יוֹם לַחֹדֶשׁ" (ביאור:בראשית ז יא)
- אחרי 150 יום הגשם הכבד הפסיק והתיבה נחה על המים בקלדרה בהר אררט "בַּחֹדֶשׁ הַשְּׁבִיעִי, בְּשִׁבְעָה-עָשָׂר יוֹם לַחֹדֶשׁ" (ביאור:בראשית ח ד).
- אחרי כ73 יום המים ירדו עד שראשי מצוקי ההרים סביב לקלדרה נחשפו מהמים עד למדרון הסלעים בתחתיתם, "[ב]חֹדֶשׁ הָעֲשִׂירִי; בָּעֲשִׂירִי בְּאֶחָד לַחֹדֶשׁ" (ביאור:בראשית ח ה).
- אחרי 40 יום נח פתח אשנב בקיר התיבה ושלח את העורב.
- אחרי כ36 יום (כדי שהכול יהיה 90 יום 40 ועוד 50) הוא שלח את היונה בפעם הראשונה.
- אחרי 7 ימים נוספים הוא שלח את היונה בפעם השניה.
- אחרי 7 ימים נוספים הוא שלח את היונה בפעם השלישית.
- כיוון שהיונה לא שבה, הוא החליט לראות מה קורה בחוץ, ופתח פתח חדש בתקרה התיבה כדי לעלות למעלה ולראות את הסביבה. וזה היה "בָּרִאשׁוֹן בְּאֶחָד לַחֹדֶשׁ" כלומר עברו עוד כ90 יום מאז מצוקי ההרים, שזה עוד כ50 יום שבהם הוא שלח את היונה שלוש פעמים.
בשלב זה עברו כ 150+73+40+50 = 313 ימים מתחילת המבול.
- אחרי עוד כ57 ימים "וּבַחֹדֶשׁ הַשֵּׁנִי, בְּשִׁבְעָה וְעֶשְׂרִים יוֹם לַחֹדֶשׁ, יָבְשָׁה הָאָרֶץ" (ביאור:בראשית ח יד), אלוהים הורה לנח לצאת, וכולם יצאו מהתיבה.
הכל ביחד זה 370 יום, תריסר חודשים ועשרה ימים, כאשר כל חודש הוא 30 יום.
חָרְבוּ הַמַּיִם מֵעַל הָאָרֶץ
כאן נאמר "חָרְבוּ הַמַּיִם מֵעַל הָאָרֶץ" וניתן להבין שמדובר במים מעל הארץ בלבד, ולא מים בתוך הקרקע שמתאימים לבארות ושאיבה.
המילה "חָרְבוּ" - פרושה: התיבשו (מילוג), ככתוב: "אִם יַאַסְרֻנִי בְּשִׁבְעָה יְתָרִים לַחִים אֲשֶׁר לֹא חֹרָבוּ וְחָלִיתִי וְהָיִיתִי כְּאַחַד הָאָדָם" (שופטים טז ז).
כלומר העורך מודיע לנו שלא היו מים עומדים על הארץ בביצות ומדמנה. לא נאמר שהאדמה לא היתה בוצית כלאחר גשם, או שלא היו אגמים בקלדרה כפי שהיה לפני המבול, כאשר אלפי אנשים חיו שם.
וַיָּסַר נֹחַ אֶת מִכְסֵה הַתֵּבָה
כאשר אלוהים הורה לנח לבנות תיבה לא נאמר לו לבנות מכסה. כל הגג היה מוצק ושלם. סביר שבהתחלת המבול אנשים ניסו להמלט וטיפסו על קירות התיבה ועלו לגג. אם היה שם פתח הם היו שוברים אותו ונכנסים לתיבה. האנשים האלה שרדו על הגג תקופה ארוכה, וסביר שהם נעשו קניבלים (ייתכן שהם אכלו אנשים לאחר מותם) עד שנגמר האוכל, והאחרון מת מרעב (מים היה להם בשפע).
עכשו התיבה עומדת על הקרקע והיא נראת במבצר עם חומה של כ30 אמה. נח החליט להסתכל בסביבה לכל הכיוונים, ולכן הוא החליט שפתח בגג לא יפגע בחוזק המבצר. הוא ניסר או חתך קטע בעצי הגג, והסיר את הלוחות בפתח וכך הסיר את המכסה. ייתכן שהוא השתמש בעצים האלה כסולם או שיפוע כדי לעלות לגג. אנשים מחוץ לתיבה לא יכלו לראות את הפתח החדש בתקרת התיבה. כשנח עלה, ייתכן שהוא רק הציץ לשניה קלה והוריד את ראשו. מכיוון שהעורב קפץ ועף על התיבה הלוך ושוב, אנשים לא היו שמים לב שראשו של נח הופיע לרגע קט. לאחר שנח ראה שאין אנשים בסביבה הוא נרגע ועשה כרצונו.
וַיַּרְא וְהִנֵּה חָרְבוּ פְּנֵי הָאֲדָמָה
כאן העורך מודיע לנו מה נח ראה. בהנחה שהעורך שמע מנח מה הוא ראה אז זאת עובדה יותר מהמנה מאשר דעתו של העורך.
העורך עוד פעם השתמש במילה "חָרְבוּ". אנו יכולים להתעלם מהניקוד הטבריני כי הוא נוסף במאה התשעית לספירה שנים רבות לאחר שספר בראשית נכתב, ואכן בגלילי ספר התורה אין ניקוד.
למילה "חרבו" יש שני פרושים:
- יבשו - ככתוב: "נְהָרוֹת דָּלְלוּ וְחָרְבוּ, יְאֹרֵי מָצוֹר קָנֶה וָסוּף קָמֵלוּ" (ישעיהו יט ו). אולם הפרוש הזה אינו ברור כאן כי כ47 ימים מאוחר יותר נאמר "וּבַחֹדֶשׁ הַשֵּׁנִי, בְּשִׁבְעָה וְעֶשְׂרִים יוֹם לַחֹדֶשׁ, יָבְשָׁה הָאָרֶץ" (ביאור:בראשית ח יד), ואם הארץ כבר יבשה בראשון לראשון, איך יכול להיות שהיא יבשה בשבעה ועשרים לשני? ואם הארץ היתה יבשה לגמרי אז איך צמחו בה צמחים כדי להאכיל את החיות שיצאו מהתיבה.
- נהרסו, הפכו לשממה - ככתוב: "הָעִיר, בֵּית קִבְרוֹת אֲבֹתַי, חֲרֵבָה וּשְׁעָרֶיהָ אֻכְּלוּ בָאֵשׁ" (נחמיה ב ג), העיר הרוסה אולם לא בטוח שהיא יבשה. כלומר נח ראה אזור הרוס. הבתים והמבנים של אנשי המבול הרוסים, והשדות ללא צמחים.
- מה ההבדל בין הקטעים: "חָרְבוּ הַמַּיִם מֵעַל הָאָרֶץ", ו"חָרְבוּ פְּנֵי הָאֲדָמָה"?
- בראשון מזכירים את המילה "מַּיִם", בשני המילה 'מים' לא מוזכרת, כלומר בשני זה לא מחייב שמדברים על מים.
- בראשון מדובר "מֵעַל הָאָרֶץ" וזה כולל כל דבר שהוא מעל הארץ לכל גובה, אבל לא כולל את הארץ עצמה. בשני מדובר על "פְּנֵי הָאֲדָמָה" וזה מתכוון לכל דבר שנמצא על האדמה או צומח ממנה, ומשפיע איך היא נראית.
- בראשון מדובר על "הָאָרֶץ", שזה כל אזור בכדור הארץ שאינו ים, ככתוב: "וַיִּקְרָא אֱלֹהִים לַיַּבָּשָׁה אֶרֶץ וּלְמִקְוֵה הַמַּיִם קָרָא יַמִּים" (ביאור:בראשית א י), וכך אגמים, נחלים, ביצות, הרים מכוסים בשלג או קרח, שנמצאים בתחום היבשה, גם הם חלק מ"הָאָרֶץ". לאומת זאת "הָאֲדָמָה" זה השכבה העליונה של הקרקע, העשויה ממינרלים וחומר אורגני, שמשמשת לבסיס לצמחים לגדול, ככתוב: "וַיַּצְמַח יְהֹוָה אֱלֹהִים מִן הָאֲדָמָה כׇּל עֵץ נֶחְמָד לְמַרְאֶה וְטוֹב לְמַאֲכָל" (בראשית ב ט). הארץ כוללת את כל היבשה, אולם האדמה לא כוללת סלעים וחול שלא צומח בהם דבר. אדמה מסמלת חיים (שזה הפוך ממוות והרס), ככתוב: "וַיִּיצֶר יְהֹוָה אֱלֹהִים אֶת הָאָדָם עָפָר מִן הָאֲדָמָה וַיִּפַּח בְּאַפָּיו נִשְׁמַת חַיִּים וַיְהִי הָאָדָם לְנֶפֶשׁ חַיָּה" (בראשית ב ז).
לכן ניתן להסיק שבחלק הראשון מדובר על מים שהתיבשו ונעלמו מעל הארץ, ובשני מדובר בהרס וחורבן של הצמחים על האדמה בגלל מי המבול במשך כשנה, אולם האדמה היא עדיין לחה וספוגת מים, ותוך מספר ימים נבטים ינבטו מהקרקע, והאזור הפורה הזה יהיה מחדש לגן פורח ומשגשג.
קישורים
פסוק זה באתרים אחרים: הכתר • על התורה • Sefaria • תא שמע • אתנ"כתא • סנונית • שיתופתא
דפים בקטגוריה "בראשית ח יג"
קטגוריה זו מכילה את 15 הדפים המוצגים להלן, ומכילה בסך־הכול 15 דפים.