קטגוריה:בראשית כא כו
נוסח המקרא
ויאמר אבימלך לא ידעתי מי עשה את הדבר הזה וגם אתה לא הגדת לי וגם אנכי לא שמעתי בלתי היום
וַיֹּאמֶר אֲבִימֶלֶךְ לֹא יָדַעְתִּי מִי עָשָׂה אֶת הַדָּבָר הַזֶּה וְגַם אַתָּה לֹא הִגַּדְתָּ לִּי וְגַם אָנֹכִי לֹא שָׁמַעְתִּי בִּלְתִּי הַיּוֹם.
וַיֹּ֣אמֶר אֲבִימֶ֔לֶךְ לֹ֣א יָדַ֔עְתִּי מִ֥י עָשָׂ֖ה אֶת־הַדָּבָ֣ר הַזֶּ֑ה וְגַם־אַתָּ֞ה לֹא־הִגַּ֣דְתָּ לִּ֗י וְגַ֧ם אָנֹכִ֛י לֹ֥א שָׁמַ֖עְתִּי בִּלְתִּ֥י הַיּֽוֹם׃
וַ/יֹּ֣אמֶר אֲבִימֶ֔לֶךְ לֹ֣א יָדַ֔עְתִּי מִ֥י עָשָׂ֖ה אֶת־הַ/דָּבָ֣ר הַ/זֶּ֑ה וְ/גַם־אַתָּ֞ה לֹא־הִגַּ֣דְתָּ לִּ֗/י וְ/גַ֧ם אָנֹכִ֛י לֹ֥א שָׁמַ֖עְתִּי בִּלְתִּ֥י הַ/יּֽוֹם׃
תרשים של הפסוק מנותח תחבירית על-פי הטעמים
פרשנות
- פרשנות מסורתית:
תרגום
אונקלוס (תאג'): | וַאֲמַר אֲבִימֶלֶךְ לָא יְדַעִית מַאן עֲבַד יָת פִּתְגָמָא הָדֵין וְאַף אַתְּ לָא חַוֵּית לִי וְאַף אֲנָא לָא שְׁמַעִית אֱלָהֵין יוֹמָא דֵּין׃ |
ירושלמי (יונתן): | וַאֲמַר אֲבִימֶלֶךְ לָא יָדַעְנָא מַן הוּא דְעָבַד יַת פִּתְגָמָא הָדֵין וְאוּף אַנְתְּ לָא חֲוַות לִי וְאוּף אֲנָא לָא שָׁמַעֲנָא מִן חוֹרָנִין אֱלָהֵין יוֹמָא דֵין מִנָךְ: |
ספורנו
• לפירוש "ספורנו" על כל הפרק •
מלבי"ם
• לפירוש "מלבי"ם" על כל הפרק •
אור החיים
• לפירוש "אור החיים" על כל הפרק •
ויראה בדקדוק עוד אומרו לא ידעתי מי עשה וגו' למה לא הספיק לומר לא ידעתי והדבר מובן שחוזר לדברי אברהם:
אכן הכונה היא שהוא ידע שגזלו מאברהם באר המים אבל לא ידע מי ומי הגוזלים, ומעתה יאמר אברהם שעליו היה לבקש מי ומי עושי רשעה, לזה השיב שגם אברהם עשה שלא כהוגן שלא הודיע הדבר למלך, והיה יושב ומצפה קבלת אברהם ואז היה עושה לו דין, ולצד שאברהם לא החשיבו גם הוא לא ידע, והוא אומרו וגם אנכי לא שמעתי וגו' פי' לא בקשתי לדעת ונשאר מושלל הידיעה עד היום שהודעתני אתה:ילקוט שמעוני
• לפירוש "ילקוט שמעוני" על כל הפרק •
ויאמר אבימלך מי עשה את הדבר הזה למה לא הגדת לי, על ידך. וגם אנכי לא שמעתי, על ידי מלאך.
- פרשנות מודרנית:
בהמשך דף זה מופיעים ביאורים ופרשנויות של עורכי ויקיטקסט, שאינם בהכרח מייצגים את הפרשנות המסורתית.
ביאורים מסורתיים לטקסט ניתן למצוא בקטגוריה:בראשית כא כו.
וַיֹּאמֶר אֲבִימֶלֶךְ לֹא יָדַעְתִּי מִי עָשָׂה אֶת הַדָּבָר הַזֶּה
כל בר דעת יודע שבשלטון רודני עבד לא יעז לעשות דבר ללא פקודה מפורשת.
קיימת אפשרות שאבימלך פקד על חייליו ועבדיו לסלק נוודים רבים שחיו בגבולות ארצו על ידי פגיעה במקורות המים שלהם, וכך קרה שאברהם נפגע בלי כוונה.
נהיר וברור שכאשר אבימלך שמע שבאר אברהם נגזלה ממנו הוא בא לפייסו כדי שאלוהים לא יכעס עליו עוד פעם.
למעשה, מבצע גירוש הזרים עזר גם לאברהם כי לבטח הזרים האלו הציקו גם לו.
לאברהם היה ברור מדוע אבימלך בא לבקרו, ולכן הוא לא התבייש להוכיח אתו.
אומנות השקר - "לֹא יָדַעְתִּי מִי עָשָׂה אֶת הַדָּבָר הַזֶהּ"
- "לֹא יָדַעְתִּי" – אבימלך אומר 'אני לא ידעתי', אחרים ופיכל שר הצבא אולי ידעו. ברור שאבימלך ידע משהו לכן הוא בא, אבל הוא לא ידע הכל: מתי גזלו, באר של מי, כמה בארות, מי עשה זאת וכדומה.
- "מִי עָשָׂה", כלומר אבימלך ידע שבאר של אברהם נגזלה מאברהם, אך לא ידע מי האיש אשר עשה זאת.
- "הַדָּבָר הַזֶהּ" - אבימלך לא מגדיר את המעשה או מציין מתי הדבר אירע. אבימלך מדבר ביחיד, כאילו שעבדיו סתמו באר אחת בלבד, ולא כמנהגם לסתום ולחזור ולסתום הרבה בארות. אבימלך אוהב לדבר בצורה עמומה ולא מפורטת. סגנון הדיבור הזה מכסה כל דבר אפשרי, ובעצם מכריח את הצד השני להסביר באיזה דבר מדובר והאם אבימלך באמת ידע או לא ידע אודות הדבר המסוים הזה. כך דיבר אבימלך גם בעניין שרה: "מָה רָאִיתָ, כִּי עָשִׂיתָ אֶת הַדָּבָר הַזֶּה" (ביאור:בראשית כ י).
- "וְגַם אַתָּה לֹא הִגַּדְתָּ לִּי" - האשמת הצד השני, לאמור: אברהם גם אשם בסבלו.
- "וְגַם אָנֹכִי לֹא שָׁמַעְתִּי" - אבימלך טוען שהוא לא שמע על המקרה, אך הוא אינו אומר שהוא לא ידע אודות הבאר. החלק הזה של המשפט סותר את החלק הראשון בדבריו "לֹא יָדַעְתִּי מִי עָשָׂה אֶת הַדָּבָר הַזֶהּ". מכאן ניתן להבין שאבימלך ידע שבאר נסתמה, וכאשר הוא הבין שבאר של אברהם נגזלה על יד אנשיו הוא החליט לבוא לבקר את אברהם.
- "וְגַם אָנֹכִי לֹא שָׁמַעְתִּי בִּלְתִּי הַיּוֹם" - אנחנו חושבים שאבימלך אמר לאברהם: 'לא שמעתי בלתי עכשיו, ממך', אולם המילה "יּוֹם", בתקופת האבות, מתחילה משקיעת השמש ביום הקודם בערב, כך שאפשרי שאבימלך שמע זאת אתמול בערב ולכן בבוקר הוא יצא לבאר שבע לפייס את אברהם.
אומנות ההיסק
מדברי אבימלך ניתן להסיק:
- אבימלך לא הכחיש שהבאר של אברהם נגזלה ממנו. הוא קיבל את דברי אברהם כעובדה וכאמת.
- אבימלך לא הכחיש שחייליו הם שגזלו את הבאר – הוא אף לא טען שאנשים אחרים גזלו את הבאר. הוא מאשר שהאנשים שלקחו את הבאר היו עבדיו ולכן הוא חייב לפייס את אברהם.
- אבימלך מתגונן וטוען שהוא אינו יודע מי גזל את הבאר, כלומר, הוא טוען שהוא לא נתן פקודה להציק לאברהם, אלא רק לנוודים אחרים באזור.
- אבימלך לא נשבע ומבטיח להעניש את העבריינים. הוא יודע שהוא יסתבך אם הוא יבטיח דבר כזה, ולא יקיים את הבטחתו.
אבימלך לא מודה שהוא פוגע במקורות המים של המהגרים לארצו במטרה לשמור על אדמתו, היינו, הוא מכחיש שהתנהגותו זהה בעצם להתנהגות אנשי סדום. לא נכתב שאבימלך פגע באנשים עצמם. למעשה, אברהם ושרה פעלו באופן דומה כאשר הם גרשו את הגר וישמעאל למדבר.
אברהם האשים את אבימלך
לאברהם כבר היה ניסיון במריבות של רועים, ככתוב: "ויְַהִי רִיב, בֵּין רֹעֵי מִקְנֵה אַבְרָם, ובֵּין רֹעֵי מִקְנֵה לוֹט" (ביאור:בראשית יג ז). למעשה אברהם היה מעוניין לסלק את לוט מעליו ולכן התחיל בריב שבסופו היה לגיטימי מצדו לגרש את לוט ולבקש ממנו להפרד, ככתוב: "הִפָּרֶד נָא מֵעָלָי" (ביאור:בראשית יג ט).
אלוהים הביא הרבה ברכות על אברהם ועל חלקן אבימלך ידע. קיימת אפשרות שאברהם השתמש בדברי אבימלך: "אֱלֹהִים עִמְּךָ בְּכֹל אֲשֶׁר אַתָּה עֹשֶׂה" (ביאור:בראשית כא כב),. גם בפעם הקודמת אבימלך טען לאי-ידיעה, ככתוב: "הֲלֹא הואּ אָמַר לִי אֲחֹתִי הִוא, וְהִיא גַם הִוא אָמְרָה אָחִי הואּ; בְּתָם לְבָבִי ובְּנִקְיֹן כַּפַּי, עָשִׂיתִי זֹאת" (ביאור:בראשית כ ה). זו בעצם שיטה נפוצה שבה משתמשים אנשים כדי לצאת מצרות, היינו לומר: 'לא ידעתי', 'לא אמרו לי'. כאשר אדם טוען לאי-ידיעה מאוד קשה למצאו עדים והוכחות שיפריכו זאת, במיוחד אם האדם משמיד את כל ההוכחות ומאיים על עדים. גם הפעם אבימלך מיד מכחיש וטוען: "לֹא יָדַעְתִּי" (בראשית כא כו). אולם הביקור הפתאומי ללא הסבר וההכחשה הזאת רומזות שאבימלך ידע. ( ראה: Kafkatrapping בויקיפדיה)
אברהם הבין שאין לו עדים להוכיח שאבימלך משקר, ולכן בהמשך אברהם משתמש בכבשים כעדים (ביאור:בראשית כא כח), כדי להראות שעבדי אבימלך מתנהגים ככבשים ושותקים.
וְגַם אַתָּה לֹא הִגַּדְתָּ לִּי
"וְגַם אַתָּה לֹא הִגַּדְתָּ לִּי" - אבימלך מטיל את האשמה על אברהם. אבימלך טוען שהעבירה נמשכה בגלל שאברהם לא דיווח על המקרה. גם במקרה של לקיחת שרה לביתו של אבימלך, אבימלך האשים את אברהם ושרה ששיקרו לו: ששרה היא אחותו של אברהם ולא אישתו (ביאור:בראשית כ י).
הפעם אברהם לא ענה, אך תשובתו מהמקרה הקודם תקפה גם עכשיו: "כִּי אָמַרְתִּי רַק אֵין יִרְאַת אֱלֹהִים בַּמָּקוֹם הַזֶהּ והֲַרָגונִּי" (ביאור:בראשית כ יא). כלומר, אם מקודם טען אברהם שהוא לא בא למשפט כי חשש שלגנוב נשים ולגזול רכוש למען המלך זהו המנהג המקובל וכי כל המתלונן יומת, אזי במקרה הזה הוא חשש שגם גניבת הבאר נעשתה לפי צו המלך, כי אין יראת אלוהים בארץ פלישתים.
בדבריו טוען אבימלך, שאברהם לא יכול לקבל פיצויים על ההפסדים שהיו לו מאז שהבאר נגזלה משום שמדובר בטעות ומשום שאברהם לא עשה מאמץ לדווח על המקרה. כמובן שאברהם העדיף לדון בעניין כאשר אבימלך ושר צבאו נמצאים במחנהו, ומוקפים בחייליו ועומדים במרחק זריקת סכין או שילוח חץ.
משא ומתן
אברהם ושרה באו לגרר לפני ששרה נכנסה להריון. לפי סדר הסיפורים אבימלך בא לבקר לאחר לידתו של יצחק וגמילתו. אבימלך הופיע במפתיע אחרי וסביר שדברי אבימלך: "אֱלֹהִים עִמְּךָ, בְּכֹל אֲשֶׁר אַתָּה עֹשֶׂה" (ביאור:בראשית כא כב) מתכוונים ליחס המיוחד של אלוהים לאברהם, ומעידים שאבימלך דאג שאלוהים יעניש אותו אל גניבת הבאר שאדוני בירך בה את אברהם.
במילים אחרות אבימלך ענה לאברהם: ׳אני פקדתי על פיכל לפנות מתנחלים ולקחת מהם את הבארות. אתמול בערב דווח לי שבטעות גזלו לך באר שאתה חפרת. לכן, מיד באתי עם פיכל להתנצל ולהחזיר לך את הבאר כדי שאלוהים לא יכעס עלי, שכן פעלתי בתום לב וניקיון כפיים.׳
אולם אבימלך לא היה מסוגל לבקש סליחה מאברהם ולהודות שאנשיו עשו שגיאה. הוא היה חייב לשמור על כבודו כמו במקרה של גנבת שרה. אברהם הבין את זה ולא לחץ על אבימלך, אלא הוא סיים את השיחה ואפילו כיבד את אבימלך במתנות.
קישורים
פסוק זה באתרים אחרים: הכתר • על התורה • Sefaria • תא שמע • אתנ"כתא • סנונית • שיתופתא
דפים בקטגוריה "בראשית כא כו"
קטגוריה זו מכילה את 8 הדפים המוצגים להלן, ומכילה בסך־הכול 8 דפים.