קטגוריה:בראשית ד יב
נוסח המקרא
כי תעבד את האדמה לא תסף תת כחה לך נע ונד תהיה בארץ
כִּי תַעֲבֹד אֶת הָאֲדָמָה לֹא תֹסֵף תֵּת כֹּחָהּ לָךְ נָע וָנָד תִּהְיֶה בָאָרֶץ.
כִּ֤י תַֽעֲבֹד֙ אֶת־הָ֣אֲדָמָ֔ה לֹֽא־תֹסֵ֥ף תֵּת־כֹּחָ֖הּ לָ֑ךְ נָ֥ע וָנָ֖ד תִּֽהְיֶ֥ה בָאָֽרֶץ׃
כִּ֤י תַֽעֲבֹד֙ אֶת־הָ֣/אֲדָמָ֔ה לֹֽא־תֹסֵ֥ף תֵּת־כֹּחָ֖/הּ לָ֑/ךְ נָ֥ע וָ/נָ֖ד תִּֽהְיֶ֥ה בָ/אָֽרֶץ׃
תרשים של הפסוק מנותח תחבירית על-פי הטעמים
פרשנות
- פרשנות מסורתית:
תרגום
אונקלוס (תאג'): | אֲרֵי תִּפְלַח בְּאַרְעָא לָא תוֹסֵף לְמִתַּן חֵילַהּ לָךְ מְטֻלְטַל וְגָלֵי תְּהֵי בְּאַרְעָא׃ |
אונקלוס (דפוס): | אֲרֵי תִפְלַח בְּאַרְעָא [נ"א: יַת אַרְעָא] לָא תוֹסִיף לְמִתַּן חֵילָהּ לָךְ מְטַלְטַל וְגָלֵי תְּהֵי בְּאַרְעָא׃ |
ירושלמי (יונתן): | אֲרוּם תִּפְלַח יַת אַרְעָא לָא תוֹסִיף לְמִתַּן חִיל פֵּירָהָא לָךְ מְטַלְטֵל וְגָלֵי תְּהֵי בְּאַרְעָא: |
רש"י
רש"י מנוקד ומעוצב
• לפירוש "רש"י מנוקד ומעוצב" על כל הפרק •
אבן עזרא
• לפירוש "אבן עזרא" על כל הפרק •
רבינו בחיי בן אשר
• לפירוש "רבינו בחיי בן אשר" על כל הפרק •
נע ונד תהיה בארץ. שיהיה מטלט וגולה בכל המקומות לא ינוח ולא ישקוט במקום אחד לעולם והענישו בגלות כדין רוצח.
ועל דרך השכל קין והבל יש בשמם התעוררות ורמז לענין הויה והפסד כי הם אחים סמוכים זה לזה. וקין רמז לקנין העוה"ז, והבל רמז למי שדעתו שפלה ומהביל אותו הקנין. וכן היתה מנחתו הצאן שהיא שפלה מכל בעלי חיים וע"כ דבק בו רצון ה' יתברך, הוא שכתוב וישע ה' אל הבל ואל מנחתו. והיתה מנחתו של קין מפרי האדמה כי היה אוהב קניני העוה"ז ועבודת הגוף שאין בו קיימא ונמשך אחר התאוות הגופניות וע"כ לא חל עליו רצון הש"י, הוא שכתוב ואל קין ואל מנחתו לא שעה. המהביל הזה נהרג כי איננו חושש לעסקי העולם ואינו עושה מן העוה"ז עקר, והאוהב קניני העוה"ז נתקלל ואמר לו נע ונד תהיה בארץ כי כן אוהב כסף לא ישבע כסף והולך ומטלטל ממקום למקום בימים ובמדברות במקום גדודי חיות ולסטים ואין לו מנוחה אפילו שעה אחת אבל כל ימיו מכאובים. והענין הזה רמז שלמה ע"ה בס' קהלת הוא שאמר (קהלת ב) תרתי בלבי למשוך ביין את בשרי. ואמר (שם) הגדלתי מעשי בניתי לי בתים גו' קניתי עבדים ושפחות גו' כנסתי לי גם כסף וזהב. וזה כולל כל קניני העולם והשגתו וזהו כנגד קין, כי הכל דבר בטל והכל שב אל העפר, זהו שאמר וקין היה עובד אדמה. ואחר שהזכיר שלמה ע"ה ענין עשרו בכל קניני העולם הזכיר אחריו ופניתי אני בכל מעשי שעשו ידי ובעמל שעמלתי לעשות והנה הכל הבל ורעות רוח. הרי שהתעורר על ענין קין והבל הנרמז בו הויה והפסד. ואח"כ חתם ספרו ביראת השם שהוא עקר התורה והמצות כנגד שת שהיה עקר הבנים שממנו הושתת העולם. וראוי היה ענין זה שיהיה נרמז בשמות בני אדם הנולדים בעולם ראשונה. (שייך לעיל פסוק י')
קול דמי אחיך. דרשו רז"ל דמו ודם זרעיותיו. והמדרש הזה רומז לתחיית המתים, שכיון שמת לא היו התולדות בכחו והיכן הוא דם זרעיותיו, אבל הענין רומז לתחיית המתים בסוף. או ירמוז דם זרעיותיו אל הענין הנודע בקבלה אשר עליו אמר הכתוב בשת תחת הבל. והנה ענשו של קין מדה כנגד מדה הוא חשב להכרית זרע אחיו ונכרת הוא וזרעו במבול.מלבי"ם
• לפירוש "מלבי"ם" על כל הפרק •
הערות
ילקוט שמעוני
• לפירוש "ילקוט שמעוני" על כל הפרק •
כי תעבוד את האדמה לא תוסף תת כחה לך. ר' אלעזר ור' יוסי בר חנינא. ר' אלעזר אמר: לך אינה נותנת, ולאחר נותנת. רבי יוסי בר חנינא אמר: לא לך ולא לאחר. ודכוותא "זרע רב תוציא השדה", ר' יהודה ור' נחמיה. ר' יהודה אומר: זורע סאה ומכניס סאה. אמר ר' נחמיה: אם כן פרנסה מנין? אלא הראויה לעשות עשרים עושה י"ו.
- פרשנות מודרנית:
בהמשך דף זה מופיעים ביאורים ופרשנויות של עורכי ויקיטקסט, שאינם בהכרח מייצגים את הפרשנות המסורתית.
ביאורים מסורתיים לטקסט ניתן למצוא בקטגוריה:בראשית ד יב.
ראו פסוק יז
נָע וָנָד תִּהְיֶה בָאָרֶץ
כִּי תַעֲבֹד אֶת הָאֲדָמָה
אלוהים מעניש את קין על הריגת אחיו.
קין היה איש שדה, והבל היה נווד רועה צאן. עכשו קין יאבד את זכותו להנות מפרי האדמה ויהפך לנווד, אולי רועה צאן, אולי איש עיר.
אלוהים לא אוסר על קין לעבד את האדמה. הוא רשאי לחרוש, לזרוע, להשקות.
לֹא תֹסֵף תֵּת כֹּחָהּ לָךְ
אולם אפילו אם קין יעבד את האדמה, היבולים יהיו דלים וחסרי כוח.
אלוהים לא אמר שלא יהיה יבול בכלל. יכול להיות שיהיו צמחים מספיקים רק לצאן לאכילה.
באדמה משתמשים לחקלאות, מחצבים, אזורי בניה, חומר בניה, מאגרי מים. למעשה כל חומר בסיסי בא מהאדמה, ולאחר עיבוד מתאים, משמש את בני האדם למחיתם. קין הוענש בצורה רחבה שכל שימוש באדמה יהיה חסר כוח. העונש הוא אישי לקין. שכנים יעבדו את השדות מסביבו, ורק השדה שלו יהיה אומלל. לאיפה שהוא ילך, הקללה תלך איתו. אולם העונש לא חל על צאצאיו. רק קין יסבול.
בשלב הזה קין עוד לא היה נשוי, כך שקיים סיכוי שהוא לא יוכל לשאת אישה ולפרנס אותה. ניתן לחשוב שאף אישה לא תרצה אותו, למרות שבהמשך רואים שהוא נשא אישה, והיו לו צאצאים מוצלחים ומפורסמים בתעשיה, אומנות, ובעלי מקנה.
כיוון שקין יכול להשכיר את אדמתו לאדם אחר, ואז אדמתו תניב יבולים, אלוהים הבין שהעונש אינו כל כך חמור, ולכן הוא מיד מוסיף: "נָע וָנָד תִּהְיֶה בָאָרֶץ".
נָע וָנָד תִּהְיֶה בָאָרֶץ
"נָע וָנָד" - זז ממקום למקום.
לא ברור מה העונש בזה. יש הרבה סוחרים מצליחים ורועי צאן שהם נוודים - עוברים מעיר לעיר. הם מעבירים סחורות וידע ממקום למקום ומקבלים תשלום עבור השרות שהם מעניקים. לא נראה שקין היה מנוע מלשבת בארץ נוד, לקחת אישה, לתת לה בית ואוכל, ללדת ילד, לבנות עיר ולתת לעיר את שם בנו "חֲנוֹךְ" (ביאור:בראשית ד יז). אנשים רבים גרו בעיר של קין, והוא היה שליט העיר. לקין היתה משפחה מפוארת ביותר, ולא ברור אם משפחתו מתה במבול, וכל הידע שלהם אבד.
רק שקין היה חייב להסתובב בארץ וללכת ממקום למקום. לא נאמר שפגעו בו או פצעו אותו בדרכו, עד מותו. אפילו השיר של למך "כִּי אִישׁ הָרַגְתִּי לְפִצְעִי, וְיֶלֶד לְחַבֻּרָתִי. כִּי שִׁבְעָתַיִם יֻקַּם קָיִן, וְלֶמֶךְ שִׁבְעִים וְשִׁבְעָה" (ביאור:בראשית ד כג-כד) לא מעיד שלמך הרג את קין. הוא פשוט הרג איש וילד כאשר הוא נפצע וקיבל חבורות.
קישורים
פסוק זה באתרים אחרים: הכתר • על התורה • Sefaria • תא שמע • אתנ"כתא • סנונית • שיתופתא
דפים בקטגוריה "בראשית ד יב"
קטגוריה זו מכילה את 10 הדפים המוצגים להלן, ומכילה בסך־הכול 10 דפים.