קטגוריה:יהושע טו ח
נוסח המקרא
ועלה הגבול גי בן הנם אל כתף היבוסי מנגב היא ירושלם ועלה הגבול אל ראש ההר אשר על פני גי הנם ימה אשר בקצה עמק רפאים צפנה
וְעָלָה הַגְּבוּל גֵּי בֶן הִנֹּם אֶל כֶּתֶף הַיְבוּסִי מִנֶּגֶב הִיא יְרוּשָׁלָ͏ִם וְעָלָה הַגְּבוּל אֶל רֹאשׁ הָהָר אֲשֶׁר עַל פְּנֵי גֵי הִנֹּם יָמָּה אֲשֶׁר בִּקְצֵה עֵמֶק רְפָאִים צָפֹנָה.
וְעָלָ֨ה הַגְּב֜וּל גֵּ֣י בֶן־הִנֹּ֗ם אֶל־כֶּ֤תֶף הַיְבוּסִי֙ מִנֶּ֔גֶב הִ֖יא יְרוּשָׁלָ֑͏ִם וְעָלָ֨ה הַגְּב֜וּל אֶל־רֹ֣אשׁ הָהָ֗ר אֲ֠שֶׁ֠ר עַל־פְּנֵ֤י גֵֽי־הִנֹּם֙ יָ֔מָּה אֲשֶׁ֛ר בִּקְצֵ֥ה עֵמֶק־רְפָאִ֖ים צָפֽוֹנָה׃
וְ/עָלָ֨ה הַ/גְּב֜וּל גֵּ֣י בֶן־הִנֹּ֗ם אֶל־כֶּ֤תֶף הַ/יְבוּסִי֙ מִ/נֶּ֔גֶב הִ֖יא יְרֽוּשָׁלָ֑͏ִם וְ/עָלָ֨ה הַ/גְּב֜וּל אֶל־רֹ֣אשׁ הָ/הָ֗ר אֲ֠שֶׁר עַל־פְּנֵ֤י גֵֽי־הִנֹּם֙ יָ֔מָּ/ה אֲשֶׁ֛ר בִּ/קְצֵ֥ה עֵֽמֶק־רְפָאִ֖ים צָפֹֽנָ/ה׃
תרשים של הפסוק מנותח תחבירית על-פי הטעמים
פרשנות
- פרשנות מסורתית:
תרגום יונתן
רש"י
רלב"ג
מצודות
• לפירוש "מצודות" על כל הפרק •
מצודת דוד
"ימה" - ההר היה במערבה של גי בן הנם ובקצה הצפוני של עמק רפאים נמצא העמק היה מגבול יהודה
"ועלה הגבול אל ראש ההר" - עודנו עולה עד מעין מי נפתוח והוא עין עיטם הנזכר בדברי רבותינו זכרונם לברכה (זבחים נד ב)
"היא ירושלים" - על היבוסי יאמר
"ועלה הגבול" - מעין רוגל נכנס הגבול לפנים לצד הדרום ועלה במעלה ההר לגי בן הנם אשר עמדה מצד ירושלים בדרומה (וירושלים עצמה היתה מנחלת בנימן אבל רצועה היתה יוצאת מנחלת יהודה ובאה בירושלים (זבחים נד ב)) ואמר לשון ועלה כי ירושלים היתה גבוהה מכל ארץ ישראל זולת עין עיטםמלבי"ם
• לפירוש "מלבי"ם" על כל הפרק •
שישבו בו יבוס, וכשאמר "מנגב" מבואר שירושלים היה לבנימין ונחשב בנחלתו (יח, כח): "ועלה הגבול אל ראש ההר". פי' התחלת ההר בקצה שפועו, ובנחלת בנימין (שם, טז) קרא זה קצה ההר: "גיא הנום ימה". ר"ל ההר היה במערב של גיא בן הנום ובצפון של עמק רפאים:
- פרשנות מודרנית:
בהמשך דף זה מופיעים ביאורים ופרשנויות של עורכי ויקיטקסט, שאינם בהכרח מייצגים את הפרשנות המסורתית.
ביאורים מסורתיים לטקסט ניתן למצוא בקטגוריה:יהושע טו ח.
וְעָלָה הַגְּבוּל גֵּי בֶן הִנֹּם אֶל כֶּתֶף הַיְבוּסִי מִנֶּגֶב
תאור האזור שעלה בגורל יהודה לנחלה
נחלת יהודה זכתה לפרוט ארוך ומדויק - ייתכן שלעורך היה ידע אישי, והיה חשוב לו לתאר לנו.
מאזור הגלגל גבול נחלת יהודה מתקדמת לאורך אפיק הנחל לכיוון גיא בן הינום.
הגבול עובר מדרום "מִנֶּגֶב", וממערב "יָמָּה" מהעיר "יְרוּשָׁלִָם", אולם לא כולל את ירושלים, שהיתה בנחלת שבט בנימין, ככתוב: "וְצֵלַע הָאֶלֶף וְהַיְבוּסִי הִיא יְרוּשָׁלִַם, גִּבְעַת קִרְיַת עָרִים אַרְבַּע עֶשְׂרֵה וְחַצְרֵיהֶן. זֹאת נַחֲלַת בְּנֵי בִנְיָמִן לְמִשְׁפְּחֹתָם" (ביאור:יהושע יח כח).
עֵמֶק רְפָאִים
הרפאים היו עם בעמי כנען, ככתוב: "וְאֶת הַחִתִּי וְאֶת הַפְּרִזִּי וְאֶת הָרְפָאִים" (בראשית טו כ), ומשה היכה בחלק מהם בעבר הירדן המזרחית, ככתוב: "כִּי רַק עוֹג מֶלֶךְ הַבָּשָׁן נִשְׁאַר מִיֶּתֶר הָרְפָאִים" (דברים ג יא).
נראה שחלק מאנשי הרפאים גרו בהר אפרים, כדברי יהושע לשבטי יוסף: "וּבֵרֵאתָ לְךָ שָׁם בְּאֶרֶץ הַפְּרִזִּי וְהָרְפָאִים כִּי אָץ לְךָ הַר אֶפְרָיִם" (יהושע יז טו).
וכך ממשיך הגבול לקצה הצפוני של "עֵמֶק רְפָאִים" מדרום לירושלים, והעמק עצמו נכלל בנחלת יהודה.
קישורים
פסוק זה באתרים אחרים: הכתר • על התורה • Sefaria • תא שמע • אתנ"כתא • סנונית • שיתופתא
דפים בקטגוריה "יהושע טו ח"
קטגוריה זו מכילה את 6 הדפים המוצגים להלן, ומכילה בסך־הכול 6 דפים.