קטגוריה:בראשית טז יד
נוסח המקרא
על כן קרא לבאר באר לחי ראי הנה בין קדש ובין ברד
עַל כֵּן קָרָא לַבְּאֵר בְּאֵר לַחַי רֹאִי הִנֵּה בֵין קָדֵשׁ וּבֵין בָּרֶד.
עַל־כֵּן֙ קָרָ֣א לַבְּאֵ֔ר בְּאֵ֥ר לַחַ֖י רֹאִ֑י הִנֵּ֥ה בֵין־קָדֵ֖שׁ וּבֵ֥ין בָּֽרֶד׃
עַל־כֵּן֙ קָרָ֣א לַ/בְּאֵ֔ר בְּאֵ֥ר לַחַ֖י רֹאִ֑י הִנֵּ֥ה בֵין־קָדֵ֖שׁ וּ/בֵ֥ין בָּֽרֶד׃
תרשים של הפסוק מנותח תחבירית על-פי הטעמים
פרשנות
- פרשנות מסורתית:
תרגום
אונקלוס (תאג'): | עַל כֵּן קְרָא לְבֵירָא בֵּירָא דְּמַלְאַךְ קַיָּימָא אִתַּחְזִי עֲלַהּ הָא הִיא בֵּין רְקַם וּבֵין חַגְרָא׃ |
ירושלמי (יונתן): | בְּגִין כֵּן קָרָא לְבֵירָא בֵּירָא דְאִתְגְלֵי עֲלָהּ חַי וְקַיָם וְהָא הִיא יְהִיבָא בֵּין רְקַם וּבֵין חֲלוּצָה: |
רש"י
[טו] ציווי. פירוש אף על גב דהר' הוא בקמץ והאלף נחה, ולא הוי כמו 'ושמרת', אפילו הכי הוא ציווי לנקיבה נוכחת. ואל תתמה על הריש דהיא קמוצה, כי כן הוא בציווי "וקראת" (ר' להלן יז, יט) לזכר, שהריש גם כן קמוצה והאל"ף נחה, כי כך ראוי להיות - קמץ לפניה והאל"ף נחה:
[טז]פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיטקסט והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
[יז] כתרגומו דתרגם בירא דמלאך קיימא אתחזיה עליה. ופירוש "לחי" הוא נאמר על מלאך שהוא חי וקיים. אך קשה על התרגום שתרגם 'אתחזי עליה' ולא אמר 'אתחזי לי עלה' כדכתיב "רואי" שהוא כנגד יחיד, ויראה דאונקלוס בא לפרש כי הכתוב אומר "על כן קרא לבאר" ולא כתיב 'קראה' לשון נקיבה אלא "קרא", רצה לומר כל בן אדם קרא את שמו כך. וכך פירושו - באר שנאמר עליו "לחי רואי", וזה כי הגר היתה אומרת כן. ומעתה כוונת הפסוק שקרא הקורא שם הבאר "לחי רואי", כי אתחזי המלאך להגר עליו, והקורא קרא את הבאר על שם המלאך דאתחזי עליו. ולפיכך תרגם אונקלוס 'בירא דמלאך קיימא אתחזי עליה', לפי שרוצה לפרש קריאת השם - למה קרא אותה כך הקורא:
רש"י מנוקד ומעוצב
• לפירוש "רש"י מנוקד ומעוצב" על כל הפרק •
אבן עזרא
• לפירוש "אבן עזרא" על כל הפרק •
רבינו בחיי בן אשר
• לפירוש "רבינו בחיי בן אשר" על כל הפרק •
מלבי"ם
• לפירוש "מלבי"ם" על כל הפרק •
- פרשנות מודרנית:
בהמשך דף זה מופיעים ביאורים ופרשנויות של עורכי ויקיטקסט, שאינם בהכרח מייצגים את הפרשנות המסורתית.
ביאורים מסורתיים לטקסט ניתן למצוא בקטגוריה:בראשית טז יד.
עַל כֵּן קָרָא לַבְּאֵר בְּאֵר לַחַי רֹאִי
קָרָא
הפועל "קָרָא" מופיע בזכר יחיד. האם הכוונה היא שאברם קרא כך לבאר לאחר שהגר סיפרה לו את הסיפור או שמדובר בטעות כתיב ושהאות 'ה' חסרה.
בכל מקרה, הגר סיפרה לאברם אודות הבריחה וברכת האלוהים, והמעיין או הבאר זכו בשם "בְּאֵר לַחַי רֹאִי" לכבוד המאורע הזה.
יצחק השתמש בשם הזה, ולא ראה פגיעה בנחלתו או בברכת אלוהים לזרעו.
בְּאֵר לַחַי רֹאִי
הבאר הזו שכנה במדבר, בדרך לעיר שור (ביאור:בראשית טז ז) שנמצאת על גבול מצרים (בראשית כה יח), בין העיר קדש לעיר ברד, שבנגב (בראשית כד סב). כלומר, הבאר היתה על דרך ראשית מאשור לשור שבמצרים, והיוותה מקום מנוחה והצטיידות במים עבור השיירות העוברות ושבות. אברהם ויצחק גרו ליד הבאר ונהנו מהמים ומהיתרון הכלכלי שהדרך הזו סיפקה להם.
לַחַי
"כֹּה לֶחָי" - קריאת ברכה וחיזוק על מעשה טוב ומוצלח, "וַאֲמַרְתֶּם: כֹּה לֶחָי, וְאַתָּה שָׁלוֹם וּבֵיתְךָ שָׁלוֹם, וְכֹל אֲשֶׁר לְךָ שָׁלוֹם" (שמואל א כה ה).
"לַחַי" - מהשורש 'חיה', קריאת ברכה, לחיים, להצלחה, לטובה, הלואי יהיה תמיד כך.
- בצרוף שם, הקריאה היא ברכה לחייו של הנקרא: "לַחַי רֹאִי".
- הקריאה בצירוף השם היא גם שבועה: "חֵי פַרְעֹה אִם תֵּצְאוּ מִזֶּה" (בראשית מב טו).
ייתכן שהגר אמרה ברכה לחיי רע, אל השמש המצרי, שלדעתה ברך אותה, וזה אברם שנתן לבאר את שמה העברי – ברכה לחיי אלוהים רואי – "בְּאֵר לַחַי רֹאִי", כי זהו המקום שבו הגר וישמעאל זכו לברכה גדולה מאלוהים. לפי סגנון הברכה והדרישה לשוב שבאה אחריה, היה ברור לאברם שאלוהיו עשה זאת למענו.
אבן עזרא מציין שבאר לחי נקראה בימיו באר זמום, ובכל שנה היו הישמעאלים חוגגים בבאר הזאת.
קישורים
פסוק זה באתרים אחרים: הכתר • על התורה • Sefaria • תא שמע • אתנ"כתא • סנונית • שיתופתא
דפים בקטגוריה "בראשית טז יד"
קטגוריה זו מכילה את 6 הדפים המוצגים להלן, ומכילה בסך־הכול 6 דפים.