ביאור:משלי ל כז
משלי ל כז: "מֶלֶךְ אֵין לָאַרְבֶּה, וַיֵּצֵא חֹצֵץ כֻּלּוֹ;"
תרגום מצודות: - מלך אין לארבה להנהיגם יחד באסיפה אחת כדרך הנהגת המלך, ועם-כל-זה בוחרים מעצמם לצאת יחד חוצץ (באסיפה אחת), ולא יפרדו אלה מאלה; והאסיפה היא להם רב התועלת, כי אם הלכו יחידים היו בני אדם צדים אותם, אבל כשהם יחד רבי המספר כולם חדלים מהם הואיל ואי-אפשר לצוד את כולם. וילמדו דעת את העם, אשר אף אם לא מצאו מנהיג להיות מתאחדים על ידו בהסכמה אחת, מכל-מקום הם מעצמם יתאחדו שלא יריבו ואיש את אחיו יעזורו.
תרגום ויקיטקסט: לארבה אין מלך, ולמרות זאת הם חכמים מספיק כדי להתארגן ולצאת כולם חוצץ (גדוד מסודר ומאורגן כבמחיצות);
/ לארבה אין מלך שיילחם את מלחמותיהם, וכדי להתמודד עם חולשה זו הם שומרים על אחדות ותיאום ויוצאים כולם חוצץ (כמו ערימת חָצָץ, שכל אבן בה חלשה אך כולן יחד חזקות).
בהמשך דף זה מופיעים ביאורים ופרשנויות של עורכי ויקיטקסט, שאינם בהכרח מייצגים את הפרשנות המסורתית.
ביאורים מסורתיים לטקסט ניתן למצוא בקטגוריה:משלי ל כז.
דקויות
עריכהפסוק זה הוא המקור לביטוי יצא חוצץ. מה משמעות הביטוי בפסוק?
1. חֹצֵץ כמו חָצָץ, אבנים קטנות, (משלי כ יז): "עָרֵב לָאִישׁ לֶחֶם שָׁקֶר, וְאַחַר יִמָּלֵא פִיהוּ חָצָץ"*, (איכה ג טז): "וַיַּגְרֵס בֶּחָצָץ שִׁנָּי, הִכְפִּישַׁנִי בָּאֵפֶר" (מצודות). לאבן-חצץ קטנה אין כל כוח, אבל אוסף של הרבה אבני-חצץ יכול בקלות לשמש לבניית חומה, או להבדיל להרוג. כך גם הארבה: כל אחד בנפרד הוא קטן חלש, אבל כולם יחד יוצרים כמעט כוח בלתי-מנוצח.
2. חֹצֵץ כמו מְחַצֵּץ, שפירושו גדוד-צבא, (שופטים ה יא): "מִקּוֹל מְחַצְצִים בֵּין מַשְׁאַבִּים" (רש"י שם), "ויצא חוצץ כולו - שהולכים שורות שורות כחיל" (הגאון מווילנה כאן).
3. חֹצֵץ כמו מְחִצָּה, "הארבה יוצא כולו מעורב ודבוק כל כך, עד שחוצץ בפני השמש ותחשך הארץ" (רמ"ד ואלי); איחוד של הרבה יצורים קטנים יוצר מחיצה כל-כך חזקה, עד שאפילו אור השמש לא יכול לעבור דרכו, (שמות י טו): "וַיְכַס אֶת עֵין כָּל הָאָרֶץ, וַתֶּחְשַׁךְ הָאָרֶץ".
4. חֹצֵץ = סופר, כמו (איוב כא כא): "וּמִסְפַּר חֳדָשָׁיו חֻצָּצוּ"; כמו חיילים הנספרים לפני היציאה לקרב (ע"פ דעת מקרא).
5. ולי נראה פירושה של רות אלמגור רמון, הכולל את כל הפירושים הקודמים "חוצץ – מסודר, ומאורגן, משורש המילים לחצוץ, מחיצה, שהרי המון המחולק על ידי מחיצות הוא המון מסודר ומאורגן. יצא חוצץ, אפוא, על פי מסורת התרגום והפירוש: יצא מאורגן, ערוך גדודים גדודים. ומכאן התפתחה היום המשמעות: יצא כאיש אחד נגד אדם, גוף או רעיון. ומי שאומר היום 'העובדים יצאו חוצץ נגד ההנהלה' מתכוון לומר: 'תקפו את ההנהלה בדברים, אמרו נגדה דברים חריפים, והוא איננו רואה את התמונה המקורית של הביטוי: יצאו מאורגנים וערוכים. ומי שאומר 'השר יצא חוצץ נגד סגנו' בוודאי איננו מתכוון למשמעות המקורית, שהרי תמונת השורות הערוכות איננה מתאימה לאדם אחד. לפיכך, מי שמבקש להשתמש בביטוי כמקורו יאמר 'יצא חוצץ' כשמדובר בציבור גדול, שאפשר לומר עליו שיצא ערוך ומאורגן, כארבה המתואר בספר משלי" .
דף זה הוסב אוטומטית מאתר הניווט בתנ"ך. (הקישור המקורי) יתכן שבגלל שגיאה בתוכנת ההסבה נפלו טעויות. אתם מוזמנים לתקן את הטעויות, ולמחוק הודעה זו מהדף.
קיצור דרך: tnk1/ktuv/mj/30-27