קטגוריה:ירמיהו ב כג
נוסח המקרא
איך תאמרי לא נטמאתי אחרי הבעלים לא הלכתי ראי דרכך בגיא דעי מה עשית בכרה קלה משרכת דרכיה
אֵיךְ תֹּאמְרִי לֹא נִטְמֵאתִי אַחֲרֵי הַבְּעָלִים לֹא הָלַכְתִּי רְאִי דַרְכֵּךְ בַּגַּיְא דְּעִי מֶה עָשִׂית בִּכְרָה קַלָּה מְשָׂרֶכֶת דְּרָכֶיהָ.
אֵ֣יךְ תֹּאמְרִ֞י לֹ֣א נִטְמֵ֗אתִי אַחֲרֵ֤י הַבְּעָלִים֙ לֹ֣א הָלַ֔כְתִּי רְאִ֤י דַרְכֵּךְ֙ בַּגַּ֔יְא דְּעִ֖י מֶ֣ה עָשִׂ֑ית בִּכְרָ֥ה קַלָּ֖ה מְשָׂרֶ֥כֶת דְּרָכֶֽיהָ׃
אֵ֣יךְ תֹּאמְרִ֞י לֹ֣א נִטְמֵ֗אתִי אַחֲרֵ֤י הַ/בְּעָלִים֙ לֹ֣א הָלַ֔כְתִּי רְאִ֤י דַרְכֵּ/ךְ֙ בַּ/גַּ֔יְא דְּעִ֖י מֶ֣ה עָשִׂ֑ית בִּכְרָ֥ה קַלָּ֖ה מְשָׂרֶ֥כֶת דְּרָכֶֽי/הָ׃
תרשים של הפסוק מנותח תחבירית על-פי הטעמים
פרשנות
- פרשנות מסורתית:
תרגום יונתן
רש"י
"בכרה" - גמלה נקבה בחורה שהיא אוהבת לנוע בכרי מדין (ישעיהו ס) מתורגם הוגני מדין והם גמלים בחורים כמו שמצינו בסנהדרין נפישי גמלי סבי דטעיני משכי דהוגני
"משרכת" - מחזקת בדרכי נעוריה ל' מסריך סריך ויש לחברו עם שרוך הנעל (בראשית יד) קושרת דרכי נערותיה בלבהמצודות
• לפירוש "מצודות" על כל הפרק •
מצודת ציון
"בגיא" - הוא מול בית פעור כמ"ש ונשב בגיא מול בית פעור (דברים ג)
"בכרה" - גמלה בחירה כמו בכרי מדין (ישעיהו ס)
"משרכת" - ענין קשירה והוא מלשון שרוך נעל (בראשית יד)שהוא הרצועה שקושרין בו הנעל
"דרכיה" - ענין מנהג וסדר
מצודת דוד
"בכרה קלה" - והרי אתה כגמלה נקבה בחורה הקלה לרוץ יותר מהזכר אשר נתקשר עמה דרכה ומנהגה עד שכל ימיה תתמיד במנהג ההוא לרדוף ולרוץ בכל עת וכן אתה כאשר התחלת בעבודת בעל פעור נדבקת בעבודת הבעלים עד היום הזה ולא תעזבם
"ראי דרכך בגיא" - כאומר איך תוכל לומר כן הלא ראי דרכך בגיא מול בית פעור ששם עבדת הבעל ודעי מה שעשית היום הזה ותדע ותשכיל שאותו העון אשר התחלת שם הוא עמד עד היום הזה
"איך תאמרי" - איך תכחשו לומר לא נטמאתי עתה בעכו"ם ומעולם לא הלכתי אחרי הבעליםמלבי"ם
• לפירוש "מלבי"ם" על כל הפרק •
ביאור המילות
- פרשנות מודרנית:
אחרי הבעלים לא הלכתי - אהבתי זרים ואחריהם אלך
הנביא מוכיח את האומה הישראלית על הסתירה בין דבריה לבין מעשיה:
(ירמיהו ב כג): "איך תאמרי 'לא נטמאתי, אחרי הבעלים לא הלכתי'?! ראי דרכך בגיא, דעי מה עשית, בכרה קלה משרכת דרכיה!".
כנסת ישראל אומרת "לא נטמאתי, אחרי הבעלים לא הלכתי",
והנביא אומר לה "ראי דרכך בגיא, דעי מה עשית, בכרה קלה משרכת דרכיה!"
המשל הוא אישה האומרת לבעלה "לא נאפתי ולא הלכתי אחרי בעלים אחרים" (טומאה מציינת גם ניאוף, ראו למשל במדבר ה יג והלאה; משה צפור ) . והאיש אומר לה "איך את יכולה להכחיש, הסתכלי וראי את עקבות רגלייך בעמק, שבו הלכת ממאהב למאהב, כמו גמלה צעירה וקלת-דעת בעונת הייחום, המטיילת ומחפשת גמלים, שעקבות רגליה בחול ארוכים כמו שרוך". וייתכן שבמשל המאהבים נמצאים על ההרים, והנואפת משתדלת שלא להשאיר עקבות על ההרים כדי שלא יגלו אותה, אבל היא לא שמה לב שהיא משאירה עקבות בגיא שבין ההרים - כאשר היא עוברת ממאהב אחד לשני.
הנמשל הוא כנסת ישראל האומרת לה' "לא חטאתי ולא עבדתי אלהים אחרים", והוא אומר לה "איך את יכולה להכחיש, הסתכלי וראי בגיא בן הנום, שבו את עדיין עובדת אלילים (ראו למשל: (ירמיהו ז לא): "ובנו במות התפת אשר בגיא בן הנם לשרף את בניהם ואת בנתיהם באש אשר לא צויתי ולא עלתה על לבי"), ועוברת מאליל לאליל כמו בהמה קלת-דעת". וייתכן שהנמשל הוא, שבני ישראל הסירו את עבודת האלילים מהר הבית (בימי מנשה או בימי יאשיהו) וחשבו שזה מספיק כדי לחזור בתשובה, אבל לא שמו לב שהם השאירו עבודת אלילים בגיא .
אולם, שני פסוקים מאוחר יותר אומר הנביא (ירמיהו ב כה): "'מנעי רגלך מיחף וגורנך מצמאה!' ותאמרי 'נואש! לוא! כי אהבתי זרים ואחריהם אלך !'"( פירוט ); אם כך, האומה הישראלית מודה שהיא אוהבת זרים ורוצה ללכת אחריהם, ולא מסתירה את מעשיה!
לא מצאתי תשובות בדברי המפרשים שבדקתי, אבל חשבתי על כמה אפשריות:
1. המילים " לא נטמאתי, אחרי הבעלים לא הלכתי " הן נוסח קבוע של תפילה שבני ישראל היו מתפללים בעת צרה. בתנ"ך ישנן תפילות נוספות מסוג זה, שבהן המתפלל מצהיר על עצמו שלא חטא, למשל:
- (דברים כו יד): "לא אכלתי באני ממנו, ולא בערתי ממנו בטמא, ולא נתתי ממנו למת; שמעתי בקול ה' אלהי, עשיתי ככל אשר צויתני"
- (תהלים קלא א): "שיר המעלות לדוד: ה'! לא גבה לבי, ולא רמו עיני, ולא הלכתי בגדלות ובנפלאות ממני"
בני ישראל באותו זמן היו עובדים אלילים, אבל בעת צרה היו מתפללים אל ה' (ירמיהו ב כז): "אמרים לעץ אבי אתה, ולאבן את ילדתני, כי פנו אלי ערף ולא פנים, ובעת רעתם יאמרו קומה והושיענו", ובנוסח התפילה שלהם היו אומרים "לא נטמאנו, אחרי הבעלים לא הלכנו", פשוט כי זה היה הנוסח המקובל. הנביא הוכיח אותם על כך שהם מתפללים תפילה שקרית שאינה מתאימה למעשיהם האמיתיים, ואמר להם "אל תאמרו את הנוסח כמו תוכים, הסתכלו על הגיא וראו כמה שהוא מלא בחטאים ועוונות שעדיין לא תיקנתם!".
2. בעם ישראל היו קבוצות שונות. היו אנשים צדיקים שעבדו את ה' ולא חטאו, ואמרו בצדק " אחרי הבעלים לא הלכתי "; אך היו קבוצות שעבדו אלילים ואמרו " אהבתי זרים ואחריהם אלך ". הנביא מוכיח דווקא את הצדיקים, שמתנתקים מעם ישראל ומסתגרים בעולמם. הוא אומר להם: "איך אתם יכולים להגיד שהאומה הישראלית אינה עובדת אלילים? צאו החוצה וראו מה קורה בגיא שמתחת לחלון בית המדרש שלכם! ראו מה עושים שם אחיכם בני ישראל, איך הם מתנהגים כבהמות קלות-דעת!". גם בהמשך מקונן הנביא על כך שאין אנשים צדיקים שיוצאים לרחובות להפגין (ירמיהו ה א): "שוטטו בחוצות ירושלם וראו נא ודעו ובקשו ברחובותיה, אם תמצאו איש אם יש עשה משפט מבקש אמונה ואסלח לה"( פירוט ).
3. וייתכן שישראל מנסה להסתיר את מעשיה, אך כשהיא נתפסת ורואה שכבר אי אפשר להסתיר, היא נשברת ומודה שהיא אוהבת זרים.
פירושים נוספים
בגיא
1. פירשנו שהכוונה לגיא בן הנום, שנזכר גם במקומות אחרים בספר ירמיהו כמקום מרכזי של עבודת אלילים. כך פירש גם שד"ל, והובאו דבריו ב"דעת מקרא".
2. אך יש שפירשו שהכוונה ל (דברים ג כט): "בגיא מול בית פעור", שם בני ישראל עבדו אלילים לפני הכניסה לארץ, והנביא מוכיח אותם על כך שהם עדיין אוחזים באותה דרך (רש"י) .
- אולם, מלשון הפסוק נראה שהנביא מתכוון להביא ראיה מוחשית וברורה, "ראי דרכך בגיא"; והוכחה מאירוע הסטורי אף פעם אינה מוחשית.
בכרה קלה
בכרה היא גמלה צעירה (רש"י ועוד) ; קלה - רוב המפרשים פירשו קלת-רגליים, רצה במהירות מגמל לגמל; ויש שפירשו קלת-דעת (דעת מקרא) , ואפשר גם לפרש כמו בלשון ימינו "קלה להשגה", והרעיון דומה - נקבה שהולכת לחפש זכרים.
משרכת דרכיה
1. פירשנו מלשון שרוך נעל, כי עקבותיה של הבהמה בעמק נראים כמו שרוך, היא עושה מסלול ארוך ומפותל.
2. ויש שפירשו מלשון סרך , דבקות וקישור; או מלשון שריכה , קשירה בשרוך; והכוונה שהיא קשורה ודבקה בדרכיה הישנות ואינה משנה אותן (רש"י) .
מקורות
על-פי מאמר של אראל שפורסם לראשונה ב אתר הניווט בתנך בתאריך 2008-05-26.
קישורים
פסוק זה באתרים אחרים: הכתר • על התורה • Sefaria • תא שמע • אתנ"כתא • סנונית • שיתופתא
דפים בקטגוריה "ירמיהו ב כג"
קטגוריה זו מכילה את 6 הדפים המוצגים להלן, ומכילה בסך־הכול 6 דפים.