קטגוריה:במדבר יח כו
נוסח המקרא
ואל הלוים תדבר ואמרת אלהם כי תקחו מאת בני ישראל את המעשר אשר נתתי לכם מאתם בנחלתכם והרמתם ממנו תרומת יהוה מעשר מן המעשר
וְאֶל הַלְוִיִּם תְּדַבֵּר וְאָמַרְתָּ אֲלֵהֶם כִּי תִקְחוּ מֵאֵת בְּנֵי יִשְׂרָאֵל אֶת הַמַּעֲשֵׂר אֲשֶׁר נָתַתִּי לָכֶם מֵאִתָּם בְּנַחֲלַתְכֶם וַהֲרֵמֹתֶם מִמֶּנּוּ תְּרוּמַת יְהוָה מַעֲשֵׂר מִן הַמַּעֲשֵׂר.
וְאֶל־הַלְוִיִּ֣ם תְּדַבֵּר֮ וְאָמַרְתָּ֣ אֲלֵהֶם֒ כִּֽי־תִ֠קְח֠וּ מֵאֵ֨ת בְּנֵֽי־יִשְׂרָאֵ֜ל אֶת־הַֽמַּעֲשֵׂ֗ר אֲשֶׁ֨ר נָתַ֧תִּי לָכֶ֛ם מֵאִתָּ֖ם בְּנַחֲלַתְכֶ֑ם וַהֲרֵמֹתֶ֤ם מִמֶּ֙נּוּ֙ תְּרוּמַ֣ת יְהֹוָ֔ה מַעֲשֵׂ֖ר מִן־הַֽמַּעֲשֵֽׂר׃
וְ/אֶל־הַ/לְוִיִּ֣ם תְּדַבֵּר֮ וְ/אָמַרְתָּ֣ אֲלֵ/הֶם֒ כִּֽי־תִ֠קְחוּ מֵ/אֵ֨ת בְּנֵֽי־יִשְׂרָאֵ֜ל אֶת־הַֽ/מַּעֲשֵׂ֗ר אֲשֶׁ֨ר נָתַ֧תִּי לָ/כֶ֛ם מֵ/אִתָּ֖/ם בְּ/נַחֲלַתְ/כֶ֑ם וַ/הֲרֵמֹתֶ֤ם מִמֶּ֙/נּוּ֙ תְּרוּמַ֣ת יְהוָ֔ה מַעֲשֵׂ֖ר מִן־הַֽ/מַּעֲשֵֽׂר׃
תרשים של הפסוק מנותח תחבירית על-פי הטעמים
פרשנות
- פרשנות מסורתית:
תרגום
אונקלוס (תאג'): | וְעִם לֵיוָאֵי תְּמַלֵּיל וְתֵימַר לְהוֹן אֲרֵי תִּסְּבוּן מִן בְּנֵי יִשְׂרָאֵל יָת מַעְשְׂרָא דִּיהַבִית לְכוֹן מִנְּהוֹן בְּאַחְסָנַתְכוֹן וְתַפְרְשׁוּן מִנֵּיהּ אַפְרָשׁוּתָא קֳדָם יְיָ מַעְשְׂרָא מִן מַעְשְׂרָא׃ |
ירושלמי (יונתן): | וּלְלֵיוָאֵי תְמַלֵיל וְתֵימַר לְהוֹן אֲרוּם תִּסְבוּן מִן בְּנֵי יִשְרָאֵל יַת מַעַשְרָא דִיהָבִית לְהוֹן בְּאַחְסַנְתְּהוֹן וְתִפְרְשׁוּן מִינֵיהּ אַפְרָשׁוּתָא קֳדָם יְיָ מַעַשְרָא מִגוֹ מַעַשְרָא: |
מלבי"ם
• לפירוש "מלבי"ם" על כל הפרק •
בישראל לנחלה אין הפי' שיתנו להם מנחלתם בארץ חלק עשירי, וזה יהיה נחלת הלוים, [ומ"ש בתוך ב"י לא ינחלו נחלה היינו שלא ינחלו בפ"ע רק יקחו מנחלת ישראל חלק עשירי], דהא אמר כי תקחו מאתם בנחלתכם שפי' חלף נחלתכם, כי אתם לא תנחלו בארץ כלל רק תקחו פירות, והראב"ד הקשה מזה לדעת הרמב"ם שסובר (בפי"ג מה' שמטה
ויובל) שממה שכובשים בח"ל יש לכהנים וללוים חלק, שא"כ לא יקחו שם תו"מ, ועי' מ"ש בזה בארך בפר"ד דרוש ו':מדרש ספרי
• לפירוש "מדרש ספרי" על כל הפרק •
והרמותם ממנו. ממין על מינו, ולא ממין על שאינו מינו.
והרמותם ממנו. מופנה, להקיש ולדון ממנו גזירה שוה:
והרמותם ממנו. שלא יתרום מן המחובר על התלוש, ולא מן התלוש על המחובר, ולא מן החדש על הישן, ולא מן הישן על החדש.
והרמותם ממנו - שלא יתרום מפירות הארץ על פירות חו"ל, ולא מפירות חו"ל על פירות הארץ. ת"ל ויקרא כז וכל מעשר הארץ, שלא יתרום מפירות הארץ על פירות חו"ל, ולא מפירות חו"ל על פירות הארץ:
והרמותם ממנו תרומת ה'. וכי מה למדנו לתרומת מעשר? - מעתה אלא הרי זה בא ללמד ונמצא למד: מה תרומת מעשר חובה - אף מעשר ראשון חובה:בעל הטורים
• לפירוש "בעל הטורים" על כל הפרק •
- פרשנות מודרנית:
בהמשך דף זה מופיעים ביאורים ופרשנויות של עורכי ויקיטקסט, שאינם בהכרח מייצגים את הפרשנות המסורתית.
ביאורים מסורתיים לטקסט ניתן למצוא בקטגוריה:במדבר יח כו.
מעשר מן המעשר
(במדבר יח כו): "וְאֶל הַלְוִיִּם תְּדַבֵּר וְאָמַרְתָּ אֲלֵהֶם: כִּי תִקְחוּ מֵאֵת בְּנֵי יִשְׂרָאֵל אֶת הַמַּעֲשֵׂר אֲשֶׁר נָתַתִּי לָכֶם מֵאִתָּם בְּנַחֲלַתְכֶם - וַהֲרֵמֹתֶם מִמֶּנּוּ תְּרוּמַת ה', מַעֲשֵׂר מִן הַמַּעֲשֵׂר".
הלויים זכאים לקבל מעשר מהתבואה, אולם גם הם עצמם חייבים להפריש מעשר מן המעשר ולתת לכהנים; מעשר זה נקרא בהלכה תרומת מעשר.
למה כי תקחו?
מדוע נאמר שהלויים "לוקחים" את המעשר מאת בני ישראל - מדוע לא "מקבלים"?
אולי כדי ללמדנו, שהלויים יכולים להוציא את המעשר מידי בני ישראל (כלומר לקחת גם בלי הסכמתם).
וכן נאמר במדרש הגדול, " כי תקחו מאת בני ישראל - מאת בני ישראל אתם לוקחין את המעשר, אין אתם לוקחין המעשר מיד הכהנים. מכאן אמרו: אין מוציאין המעשר מיד הכהנים, וכן כל מתנות כהונה, אין מוציאין אותן מכהן לכהן " ( מדרש הגדול על במדבר יח כה ) .
גם הרמב"ם ציטט פסוק זה, " אין מוציאין המעשר מיד הכהנים, שנאמר כי תקחו מאת בני ישראל " (רמב"ם הלכות מעשרות א ד) .
מאת בני ישראל
מכאן דרשו חז"ל, שיש להפריש תרומת-מעשר רק ממעשר שלוקחים מבני ישראל, ולא ממעשר שלוקחים מגויים: " טבלים שאתה לוקח מבני ישראל אתה מפריש מהן תרומת מעשר... טבלים שאתה לוקח מן העובד כוכבים אי אתה מפריש מהן תרומת מעשר.... " (ר' יהושע בן לוי, בכורות יא ב ) .
המעשר אשר נתתי לכם בנחלתכם
מכאן דרשו חז"ל, שיש להפריש מעשר ללוי בכל שנה (בניגוד ל"מעשר שני" ו"מעשר עני" הנוהגים רק בחלק מהשנים): " בנחלתכם - הקישו הכתוב לנחלה: מה נחלה אין לה הפסקף אף מעשר ראשון אין לו הפסק " (ר' יהושע בן לוי, ראש השנה יב ב ) .
והרמותם ממנו
מכאן דרשו חז"ל, שיש להפריש תרומת-מעשר "ממינו" - תרומת-המעשר צריכה להיות מאותו מין של המעשר, "שלא יתרום ממין על שאינו מינו". וכן: "שלא יתרום מן המחובר על התלוש, ולא מן התלוש על המחובר, ולא מן החדש על הישן, ולא מן הישן על החדש; שלא יתרום מפירות הארץ על פירות חו"ל, ולא מפירות חו"ל על פירות הארץ" ( ספרי ) .
מעשר מן המעשר
מכאן דרשו חז"ל, שהלויים צריכים להפריש מהמעשר שלהם, רק מעשר ולא תרומה גדולה: " מעשר מן המעשר אמרתי לך, ולא תרומה גדולה... מן המעשר " (ריש לקיש, ביצה יג ב , עירובין לא ב , ברכות מז א , פסחים לה ב , שבת קכז ב ) .
לעיון נוסף
מצוה:שיתן הלוי מעשר מן המעשר לכהן
מקורות
על-פי מאמר של אראל שפורסם לראשונה ב אתר הניווט בתנך בתאריך 2020-03-02.
קישורים
פסוק זה באתרים אחרים: הכתר • על התורה • Sefaria • תא שמע • אתנ"כתא • סנונית • שיתופתא
קטגוריות־משנה
קטגוריה זו מכילה את 3 קטגוריות המשנה המוצגות להלן, ומכילה בסך הכול 3 קטגוריות משנה. (לתצוגת עץ)
דפים בקטגוריה "במדבר יח כו"
קטגוריה זו מכילה את 28 הדפים המוצגים להלן, ומכילה בסך־הכול 28 דפים.